152 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1 899. 



hakarna dragas in, likaså påskjutaren till största delen. Den 

 dorsala afdelningen af sista leden framträder som en tydlig kant. 

 Ryggsidan är svagt konkav, buksidan konvex. Längden är 1 7 

 — 18 mm. och största bredden 8 mm. T. 4, f. 5. Puppornas 

 färg är svartbrun. De träffades på marken under det nedtram- 

 pade fodret. 



I Sverige torde med all sannolikhet finnas trenne andra ar- 

 ter till detta släkte : C. rufibarbis Meigen, som parasiterar på 

 kronhjort, C. stimulator Clark på rådjur och C. UlricJiii Bra- 

 uer på älg. Om dessa har jag ej funnit några iakttagelser från 

 vårt land publicerade. Det första och andra larvstadiet af C. 

 Ulrichii äro ej kända och torde kunna anträffas vid de årliga 

 älgjakterna på hösten. 



Vid denna korta redogörelse för våra svenska oestrider har 

 jag särskildt fäst mig vid ett stadium af deras utveckling, larv- 

 stadiet, under hvilket de kunna bereda oss åtskilliga ekonomiska 

 förluster genom sina attentat mot våra husdjurs och vårt ädlare 

 villebråds hälsa och lif. I andra världsdelar finnas talrika arter 

 till denna familj. Antiloperna, kamelen, noshörningen och ele- 

 fanten hafva hvar sina. Amerika har tre egna släkten: Cutiirehra 

 Clark, Dermatobia Brauer och Rogenliofcra Brauer. En art 

 af dessa, Cutiu'ebra cmasculator Fitch., lefver såsom larv i scro- 

 tU7n af en jordekorre [Tamias Lysteri)^ som han således kast- 

 rerar; andra såsom Dermatobia itoxialis Goudot och D. cyani- 

 ventris Macquart lefva under huden på människan. Men alla 

 dessa äro ganska ofullständigt kända; än är det en imago, än 

 en larv, som blifvit beskrifven. Här har i ännu högre grad än 

 beträffande våra europeiska arter svårigheterna varit påtagliga, 

 då det gällt att lära känna hela utvecklingskedjan och biologien 

 af djur, hvilka lefva som periodiska parasiter. 



