Io 
Den skiljes dock under alla förhällanden fran sina samslägtingar 
Schönherri, Richardsont och quieta, hvilka den närmast liknar, 
genom de ofantligt stora, nästan quadratiska svarta midtelflac- 
karne pa vingarnes undersida; fran wmelaleuca, utom genom denna 
nyss angifna karaktär, äfven genom den bredt svarta eller svart- 
gra inkanten pa bakvingarne. 
6. Anarta Richardsoni Curr. 
Alis anterioribus supra grisescente-nigris vel fuscis, plus 
minusve albo- et nigro-variis, macula reniformi maculisque 
sagittatis sat magnis et distinctis; subtus grisescentibus vel 
fusco-cinereis, marginem posteriorem versus obscurioribus, ma- 
cula sublunata media nigra ornatis, in margine exteriore pone 
hanc maculam macula nigra sæpissime destitutis; alis poste- 
rioribus supra albo- et nigro-mixtis, in medio plus minusve 
albis, macula parva media marginibusque interiore et præ- 
sertim posteriore sat late nigris vel nigro-fuscis, vel aliquando 
fere totis nigro-fuscis, in medio cinereo-albidis; subtus cinereo- 
albicantibus marginem posteriorem versus obscurioribus, ma- 
cula sublunata media nigra ornatis. Oculis hirsutis. L. al. 
exp. 34—36 mill. 
Anarta Richardsoni Curtis, Descr. App. Narr., pag. 72, tab. 
A, fig. 11 (1834). > 
» Algida LEFEBVRE, Ann. Soc. ent. de France, tom. 5, 
pag. 395, tab. 10, fig. 5 (1836). — DuPONCHEL, Hist. 
nat. Lep. de France, suppl. tom. 3, pag. 596, tab. 49, 
fig. 6 (1836). — HERRICH-SCHAFFER, Syst. Bearb. Schm. 
Eur., Bd. 2, pag. 372, tab. 78, fig. 400 (1849). — 
STAUDINGER, Stett. ent. Zeit., Jahrg. 18, pag. 297 (1857). 
Denna art, som är en af de sällsyntaste inom slägtet, ar 
funnen under Juni mänad i Lappland och i Norge pa Dovre 
samt i Finmarken. 
Denna särdeles vackra art afviker redan genom sin storlek 
fran de andra arterna inom slägtet; närmast liknar den i färg- 
teckning An. Schönherri och quieta, men skiljes fran den förra 
ag 
