Ja 
håriga, svarta larver med gulhvita, långsgående band. Dessa larver 
förpuppade sig redan i Juli månad, men gåfvo fjärilar först föl- 
jande vår. Fjärilen kallades af De Geer »La phalene grise å 
nervures blanches» och fick derföre af GoEZE' namnet Phalena 
Noctua albovenosa, hvilket BORKHAUSEN * sedermera förkortade 
til Ph. N. venosa. Bada dessa författare hafva dock tydligen ej 
sett arten i naturen, utan endast begagnat De Geer’s beskrifning. 
Deras art kan man derför utan ringaste tvekan anse för den 
samma som De Geer's. 
Efter De Geer’s tid finnes arten ingenstädes omnämd hos 
nagon svensk författare, och det har ej häller lyckats mig att 
finna exemplar af den samma i nagon af de äldre svenska sanı- 
lingarna. Den hade ocksä alldeles fallit i glömska säsom skandi- 
navisk, da den ar 1869, jämt hundra ar efter De Geer, af lektor 
K. Fr. THEDENIUS äterfans i Stockholms skärgärd och sedan 
1870 i stor ymnighet anträffades af adjunkten J. A, VISTRÖM 
och författaren pa en liten holme i Hudiksvallsfjarden. 
Om ocksa trots den i hvarje enskildhet radande noggranna 
öfverensstämmelsen mellan den af De Geer beskrifna och den 
nu anträffade larvens utseende och lefnadssätt nagot tvifvel an- 
gäende artens indentitet kunnat ega rum, sa har det helt och 
hället blifvit hafdt vid den jämförelse, jag haft tillfalle att an- 
ställa med de ännu i Riksmuseum befintliga typerna till De Geer's 
figur och beskrifning. 
En annan fråga är emellertid den: Ar SEPP's och HüBNER'S 
Noctua degener samt TREITSCHKE'S och senare författares Szmyra 
(Arsilonche) venosa den samma som De Geer’s art? Vid gransk- 
ning af mig tillgängliga arbeten öfver den i det öfriga Europa 
forekommande och under nyss nämda namn bekanta formen har 
jag funnit följande omständigheter, som antyda afvikelser fran den 
svenska formen, värda att beaktas: 1: säger Treitschke: * »Wenn 
Borkhausen (rättare De Geer) alle Flügel maüsegrau nennt, so 
hat er diesen Schmetterling entweder gar nicht gesehen oder ein 
! GOEZE J. A. E.; Entomologische Beiträge zu des Ritter Linné zwölften 
Ausgabe des Natursystems Th. III Bd. 3. p. 251. 
? BORKHAUSEN M. B. Naturgeschichte der Europäischen Schmetterlinge 
T. IV. Frankfmt 1792. p. 716. 
3 TREITSCHKE FR.: Die Schmetterlinge von Europa V. 2. p. 282. 
Entomol. Tidskr. Bd 1, H. 1 (1880). 3 
