SKANDINAVIENS ARTER AF TINEIDGRUPPEN 
PELULEBEIDFR. (STAINT.) 
AF 
H. D. J. WALLENGREN. 
De till denna grupp hörande arter af familjen 7znezdes skilja 
sig frän alla öfriga genom följande karaktärer: 
Bäda könens vingar fullt utbildade. Hufvudet ofvan tätt ull- 
harigt. Antennerna kortare än framvingarne, under hvilan rakt 
framätsträckta; deras basled naken eller genom fjäll tilltjocknad, 
alltid normal, ej utvidgad till ögonlock. Tungan hornartad, spi- 
ralformig. Maxillarpalperna små, enkla eller inga. Labialpal- 
perna fullt utvecklade, oftast rakt framåtsträckta, sällan hängande; 
mittelleden alltid på undre sidan med en lång, bred eller spetsig, 
utöfver änden räckande buske af hår eller fjäll, ur hvilken sista 
leden, som är kort, framstår. Framvingarne mer eller mindre 
långsträckta, ofta med sikelformig spets; 12 nerver; dorsalnerven 
mot basen gaffelformig; subdorsalnerven blott tydlig mot vingkan- 
ten; diskfältet slutet; radialfalt finnes eller saknas; fransarne korta. 
Bakvingarne aflångt äggformiga; framkanten mot basen ej utvid- 
gad; utkanten strax bakom spetsen ej insvängd och framom anal- 
hörnet ej intryckt; diskfältet slutet; två mediannerver och tre ab- 
dominalnerver; fransarne högst en gång så långa som vingens 
bredd. Oceller finnas eller saknas. Larven har 16 fötter och 
lefver oftast enslig emellan sammanspunna blad eller frukter. 
Till vår fauna hora följande slägten, deribland åtskilliga ar- 
ter finnas, som pa framvingarne hafva liksom Hyponomeutide 
en mörk fläck i vingmembranen, liknande ett vingmärke: 
A) Palperna hängande. (Palpi penduli). I. EIDOPHASIA. 
B) Palperna rakt framätsträckta. (Palpi porrecti). 
