114 
tabellariska indelningarne : af genera och species, hvarvid jag i 
systematiskt hänseende hållit mig ganska noga till de af STÅL 1 
åtskilliga afhandlingar uppstälda indelningar, öfvertygad som jag 
i de flesta fall blifvit om deras naturenlighet. Såsom synonymer 
hafva nästan endast skandinaviska författares benämningar upp- 
tagits. Beskrifningarne äro affattade på svenska, emedan arbe- 
tets hufvuduppgift är att handleda skandinaviska entomologer vid 
bestämmandet af deras arter och då blotta namnen och utbred- 
nings-uppgifterna i ett arbete såsom detta äro till fylles för att 
lemna öfriga europeiska hemipterologer en bild af den skandi- 
naviskt-finska faunan. 
För arbetets begagnande förutsättes kännedom om den bruk- 
liga terminologien ', hvarför ingen allmän morfologisk inled- 
ning förutskickas; då termer fordra skild förklaring, lemnas 
denna på resp. ställen. 
Öfversigt af familjerna: 
1(21). Antenner fritt framskjutande. Arter lefvande på land eller löpande 
på vattenytan. Sect. I. Gymnocerata FIEr. (= Geocorisae et 
Amphibicorisae auct.). 
(3). Hufvudets sidor skiflikt utbredda, i kanten skarpa, täckande anten- 
nernas bas. Antenner fem-ledade. Scutell stor, näende ut öfver 
abdomens midt — I. PENTATOMIDAE. 
). Hufvudets sidor trubbiga. Antenner typiskt fyra-ledade*, deras bas 
icke dold under hufvudets kanter, synlig äfven ofvanifrån. 
to 
bo 
( 
[SS] 
4(18). Meso- och meta-pleura utgöras hvardera af blott ett enda stycke. 
Elytra sakna alltid cuneus *. 
5(17). Tarsernas sista led med klor i spetsen”. 
6(9, 14). Tarser tre-ledade. Rostrum icke bågböjdt vid basen, under hvi- 
lan liggande emot hufvudets undre sida. 
7 (8). Hemielytrernas membran med talrika längsnerver utgående från en 
med corii bakkant parallel tvärnerv. Oceller finnas alltid. — 2. 
COREIDAE. 
8 (7). Hemielytremas membran med 5 nerver, någon gang med flere (omkr. 
8), men i sädant fall saknas oceller. — 3. LYGAEIDAE. 
1 Se inledningen till FIEBERS Europ. Hemipteren eller till FLors Rhynchoten Livlands. 
? Hos Reduviiderna finnas stundom mellan de långa lederna sma suplementära mellan- 
leder; likaså hos Heéridae en dylik, hvadan antennerna har äro fem-ledade. 
> Sa benämnes ett emellan corium och membranen inkiladt, emot det förra mer eller 
mindre ledadt, trekantigt stycke. 
4 Äfven de pa vattnet lefvande slägtena Hydrometra och Mesovelia ega apical-klor, 
ehuru de i öfrigt sta närmast Velia och Gerris, tillsamman med hvilka de bilda familjen 
Hydrometridae (se nedan under 17). 
