66 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1886. 
såvida fjärilen icke uppträder i två generationer om året, hvilket 
jag, som förut är nämdt, betviflar vara fallet, åtminstone i vårt 
klimat. Hvad slutligen timotejen beträffar, så besväras denna 
ganska mycket af »hvitaxmask», men hårdheten och den ringa 
tjockleken af stråen synas mig lemna för knappt utrymme åt så 
pass stora larver. Jag undersökte förliden sommar visserligen 
en hel mängd timotejstrån, behäftade med hvitax, men lyckades 
icke att påträffa några larver och misstänkte då såsom deras upp- 
hof en nära slägting till hvitaxflyet, nämligen Hadena Strigilis L., 
hvilken är något mindre; men då jag redan den 24 därpå föl- 
jande juni fann en fullbildad fjäril af denna art, så synes mig 
tiden mellan dennes och larvernas uppträdande på timotejen väl 
kort. Detta bevisar dock föga, ty alla individer undergå icke 
sina förvandlingar på samma dag. Man vet visserligen, att flera 
fjärilarter i larvtillståndet lefva uti våra grässlag; men har icke 
ännu, såsom det vill synas, genom fullt noggranna observationer 
på lefnadssätt, tid etc. eller genom kläckningsförsök, tillräckligt 
ådagalagt, hvilken art det är, som uppträder den ena eller andra 
gången eller på det ena eller andra sättet. Förrän detta skett 
kan man ej heller vänta, att verksamma medel mot dylika skade- 
djur skola kunna utfinnas eller rekommenderas. 
Att hvitaxflyet inom vårt land årligen åstadkommer större 
eller mindre minskning uti rågskörden, därom är hvarje jord- 
brukare öfvertygad, och att detsamma någon gång kan förorsaka 
verklig härjning, såsom t. ex. i Husby socken af Dalarne år 
1750, detta har ROLANDER visat oss. Härigenom blir det på- 
tagligt, att verksamma åtgärder och medel mot detta skadedjurs 
förökning böra vara at ganska stor ekonomisk nytta. Jag kan 
därför icke underlåta att här anföra BIERKANDERS åtgöranden till 
hvitaxmaskens förminskande. Han lärde åtta barn att uppsöka 
larverna, och dessa bortplockade på en dag 1030 stycken. Om 
blott 1/, af dessa larver blifvit honor och dessa kommit i till- 
fälle att lägga ägg, så inses lätt hvilken mängd skadedjur genom 
ett dagsarbete blifvit för framtiden utrotad. DAHLBOM räknar ut, 
att om blott 1/, af ofvannämda antal blifvit honor och hvar och 
en af dessa fått lägga 100 ägg, så hade de kanske eljest sysslo- 
lösa barnen på blott en dag minskat följande fjärilgeneration med 
25,700 individer. Lyckligtvis är det mera sällan dylika beräk 
