76 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1886. 
, 
nervgrenar äro på bakvingarne alltid utanför diskfältet förenade 
i gemensam stam. 
Genom sporrarnes antal skiljes slägtet fran bada de andra 
inom Europa funna: Apatidea och Radema; fran det senare 
äfven genom glenoidal- och styloidgrenarnes pa framvingarne 
förhållande till hvarandra, samt vidare därigenom att främre 
fotparets första tarsled är hos båda könen ej tjockare än den 
följande. 
Inom Skandinavien äro hittills med säkerhet endast funna 
följande arter, som kunna fördelas på tvenne subgenera. 
1:0. Bakvingarnes subcostalnerv och radialgren vid ut 
loppet i vingens framkant tydligen skilda från hvarandra. 
Hanen saknar öfre analbihang. (APATANIA s. Strict.) 
a) Bakvingarnes ulnar- och subulnargrenar genom en 
tvärnerv förenade, men ej tangerande hvarandra. 
1. A. Wallengreni (M'LACHI.) Framvingarne svartaktigt 
bruna med gulgrå, svartaktigt uppblandad harighet; en hvitaktig 
fläck vid subulnarfältets slut, vid ulnarvinkeln och vid subcostal- 
nervens slut, hvilka fläckar äro tydligast på sammanslagna vingar. 
Hanens nedre analbihang, sedda från sidan, breda, svarthäriga 
2:dra leden med nedåt och inåt krökt, något trubbig spets, hvil- 
ken möter eller korsar den motsatta. Honans äggläggningstub 
lergul; sedd från sidan är den i yttre kanten klufven i 2:ne tydliga 
spetsar, hvaraf den nedre är kortast och något uppåtböjd. L.e. 
vingsp. 14—18 millim. Kroppsl. 4-—6 millim. 
A. Wallengrent M'Lacur. Ent. Month. Mag. 1871 p. 281. 
Revis. & Syn. p. 211. t. 23. À. vestita Kor. Trich. I 76 (nec 
ZEIT.) ; MLAcHLs, Fr: Brits Past quip. ENTREE 
Inom Sverige är arten anmärkt i Ostergôtland, Vesterbotten, 
Norrbotten, södra och mellersta Lappmarkerna och vid Torneå 
träsk; inom Norge vid Kirkenes i Sydvaranger, vid Stabursnæs 
i Porsanger och i Saltdalen. 5 
Beskr. Antenner och kropp svartbruna eller svarta; abdo- 
men med en ljus linea längs hvardera sidan. Coxz svarta; föt- 
terna sotigt lergula; låren svartaktiga, i spetsen lergula; tornarne 
svarta. Fråmvingarne svartbruna med gråaktig, där och hvar 
svartaktig hårighet, samt mörkare, mot basen sig tämligen långt 
