30 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1887. 
och puppor förstörts sålunda, att obarkade tall- eller granstänger 
snedt nedstuckits i jorden, hvarefter snytbaggen på dem lagt ägg 
och man kunnat döda afkomman. 
Pissodes notatus 
förmäles hafva år 1876 förstört plantor af cembratallen på krono- 
parken Vallen i Medelpad. 
Hylesinus piniperda. 
Med oblida ögon betraktar skogsmannen äfven märgborren, 
hvilken, om den ock vanligen icke, liksom Hylobius abietis, ut- 
släcker lifsgnistan hos friska plantor eller träd, dock orsakar 
skada genom toppskottens förstörande och däraf föranledd krokig 
stamform. Där han förekommer 1 större massor måste därför 
åtgärder vidtagas för att hålla honom inom tillbörliga gränser, 
hvilket plägar ske sålunda, att i mars eller april utläggas fälda 
ungtallar, under hvilkas bark märgborren sedan lägger sina ägg, 
hvarefter barken aftages, då ägg och larver dö. — Bland svårare 
härjningar af märgborren må nämnas en à kronoparken Mösse- 
berg i Vestergötland; 1876 hade insekten gjort betydlig skada 
i 12 à 15-ariga skogsbeständ uppkomna efter rutsadd, och ut- 
bredt sig allt mer under påföljande åren, hvarför 1878 skogen 
nedhöggs på nära ett tunnland och utlades såsom fångträd i 
angränsande skogsbestånd, hvarefter, då i juni månad ett ofant- 
ligt antal larver befunnos under barken, det ansågs ändamåls- 
enligast att uppbränna träden; men icke desto mindre, och oak- 
tadt förnyade utrotningsåtgärder, fortfor härjningen under åren 
18/9—384. — À kronoparken Norra Quill i norra delen af 
Kalmar län förekom jämväl en liknande härjning år 1876 och 
följande ar; 1884, da den lärer hafva uppnått höjdpunkten, om- 
fattade den omkring 150 tunnland, men var följande året upp- 
hörd. — Eljest synes insekten åren 1884—85 hafva haft en all- 
männare utbredning, enär afsevärda skador af densamma då om- 
förmälas från Enköpings, Akers (Södermanland), Hunnebergs, 
Svältornas (Vestergötland) och Engelholms revir. 
