212 KNTOMOLOGISK TIDSKPJFT 1 890. 



mängd, och därigenom utestängts fiàn verkliga forskningar och 

 iakttagelser. Endast af en händelse kan entomologen under slika 

 förhållanden komma i tillfälle att bringa något nytt i dagen. 



Redan af de geologiska förhållandena tycker man sig kunna 

 sluta, att såväl floran som faunan måste på skilda lokaler af 

 detta landskap vara väsentligt olika, och vid en närmare gransk- 

 ning finner man också detta i högsta grad vara händelsen. Så 

 påträffas i den östligare delen af landskapet, eller i nejderna om- 

 kring Storsjön, där ännu den subalpinska karaktären gör sig gällande, 

 former, som för denna del af Jämtland äro karaktäristiska, under 

 det att man, då man närmat sig den vestligare, alpina delen, 

 förgäfves söker flertalet af dessa, men i deras ställe finner former, 

 som ofta äro af rent högnordisk natur. 



Den första plats, på hvilken vi stanna för att till en början 

 studera de mera subalpinska trakterna, är Mattmars gästgifvare- 

 gård, hvilken är belägen ej långt från Storsjöns nordvestra hörn. 

 Lokalerna i ställets närmaste omgifning utgöras af ganska vid- 

 sträckta myrar, hvilka begränsas af sänka gräsvallar, där före- 

 trädesvis Betula verrucosa och arter af slägtet Salix växa. A 

 sjelfva myrarna, hvilkas tufvor beklädas af Betula nana, föra laf- 

 bevuxna tallar ett tvinande lif. Redan vid vårt inträde å en af 

 dessa myrar, hvilken är belägen i vestlig riktning från stället, 

 finna vi i rätt stort antal Erebia Embla Thunu., hvilken med 

 tunga, oviga vingslag fladdrar omkring på gräsvallarna. Till en 

 början hålla vi oss i myrens utkant för att fortsätta vår jagt 

 efter Embla, hvarunder ex. af Argynnis EupJirosyne var. Fingal 

 Hbst, ApJiirape ab. Ossianus Hbst och Freya Thunb. få göra 

 bekantskap med våra fångstredskap. Vi befinna oss ännu i de 

 första dagarna af juni, men icke desto mindre äro de flesta af de 

 infångade ex. af Freya nära nog utflugna, på samma gång som 

 vi kunna glädja oss öfver individer, som förvisso för ej länge 

 sedan lemnat puppskalet; och då vi dessutom veta, att det inga- 

 lunda hör till sällsyntheterna att ännu in i juli månad kunna er- 

 hålla en och annan nykläckt individ bredvid sådana, som må- 

 hända flugit en vecka eller något rner, kunna vi med skäl fram- 

 ställa det spörsmålet: när har denna art sin flygtid? — Medan 

 vi ännu på den synnerligen sumpiga gräsvallen jaga de nykläckta 

 Embla, möter oss ett ex. Oeticis Jutta Hübn., hvilken på jemfö- 



