neren: sagstekelslagtet empiiytus. 13 



Af tiden för larvernas framkomst, som inom denna grupps 

 3:ne skandinaviska arter inträffar under Maj — ywii månader, 

 framgår, att äggen läggas på hösten, ofta långt fram i Oktober 

 månad, hvarefter de späda larverna visa sig först i Maj månad 

 följande år. 



Den andra afdelningen af slägtets 2:dra sektion, enligt Thom- 

 son, omfattar fyra skandinaviska arter: E. Grossularicc, Carpini, 

 tener och Perla. Den förstnämnda arten lefver, som nämndt är, 

 på Ribesarter, företrädesvis R. Grossularia, men är äfven enligt 

 Bouché anträftad på Sa/ixaxiex. ' Larven är grön, med svart 

 hufvud, har de 3 första oc:h de 3 sista kroppsringarne pomerans- 

 gula och är längs r3ggen prydd med sex rader hårtofsbärande 

 svarta vårtor och är väsentligen olik sina samslägtingar, hvadan 

 Thomson hyser tvifvel om dess plats inom slägtet Emphytus. 

 Han anmärker jemväl att, ehuru arten ej är sällsynt inom Skan- 

 dinavien, hanen dock ännu är okänd. Den andra arten: E. Car- 

 pini Harïig, ej heller sällsynt i medlersta och södra Sverige och 

 jemväl funnen i det norra, till och med i Lappland, lefver enligt 

 K.\i.TENBACH på skuggiga ställen å Geranium Robertianuni. Den 

 har 2:ne årliga generationer, af hvilka den första lefver Juli — 

 Sept. på rotbladens undre sidor och den andra på örtbladen, 

 som den äter ända ned till nervstammarne; -' larven lefver jemväl 

 på Sorbus Auciiparia enligt Dours och på hagtorn enligt Fal- 

 len. Den 3:dje: E. tener Fallen är näst cinctus den allmän- 

 naste arten och lefver företrädesvis på törnrosor, men äfven på 

 Rubusarter. Larven har funnits öfvervintra i stjälkar af Cirshwi 

 lanceolatuin, Vitis vinifera, Cerefolium, galläpplen etc. på sätt 

 här ofvan blifvit nämndt. Den 4:de Bohemanska arten: E. Perla, 

 hvars larv är beskrifven af Bouché såsom liknande den af E. 

 cinctus förekommer »tämligen sparsamt, men är utbredd öfver 

 hela Sverige» '■' och lefver på Rosa Eglanteria ' samt på åtskil- 

 liga Rubusarter, där den enligt Cameron öfvervintrar i stjälkarne, 

 sedan den gräft ned sig i märgen till ett djup af 1 till 1,5 fot. 



^ Caprea, à ner c a m. 11. 

 ^ Cameron 1. c. pag. 279. 

 ^ Thomson'. 

 * Enligt Edm. Anuké, I. c. 



