LJUSFÄLLA FÖR FJÄRILFÅNGST. 89 



ning. Den tanke, som legat till grund för dem, har emellertid 

 ledt honom att konstruera en rätt enkel »fjärilfälla», som be- 

 funnits ganska ändamålsenlig, hvarför här en beskrifning (se taflan 

 15 B) meddelas till tjenst för andra, som hafva lust att försöka 

 detta fångstsätt. 



Till ljuskälla använder förf. en vanlig vagnslykta, som med 

 ett intensivt ljussken förenar den fördelen att ljuset kastas åt 

 tvänne håll. Af tunna bräder förfärdigas ett par f3'rkantiga, tratt- 

 formiga hufvar, hvilkas inre, mindre öppningar afpassas efter 

 lyktglasens storlek, och hvilkas större öppningar lämpligen göras 

 omkring 35 cm. i kvadrat. I dessa hufvar skola nu fjärilarne 

 fångas, ditlockade af ljusskenet. För att kvarhålla dem anbringas 

 i den större öppningen en annan af fyra glasskifvor (B 4) bildad 

 lägre tratt, hvars större öppning afpassas efter den större öpp- 

 ningen på trähufven, och hvars mindre öppning icke får vara 

 större, än att den nätt och jämt lemnar tillträde för de fjärilar, 

 som man kan hoppas fånga. Ar trähufvens större öppning 35 

 cm. i kvadrat, får sidan Jik ungefär samma längd; för gi blir 4 

 cm. då ett passande mått, och glasskifvans höjd blir 18,5 cm. 

 För att af dessa fyra glasskifvor bilda ett sammanhängande helt, 

 förenas fogarne med smala gummibestrukna tyllremsor. Glas- 

 tratten fasthålles på sin plats genom ett par utanför dess öfre 

 och nedre kanter anbragta stift eller skrufvar, hvilka jämte glas- 

 tratten böra kunna lätt uttagas, så att man kan komma åt de 

 innanför varande fjärilarne. Sedan glastratten insatts på sin plats, 

 har apparaten framifrån det utseende, som visas af B i. Figuren 

 B 2 visar en genomskärning, der bb angifva glastrattens sidor. 

 Då dessa hafva en lutning inåt, komma fjärilarne snart långsåt 

 desamma till och genom den mindre öppningen, men hafva i 

 regeln svårt att^råka tillbaka. För att ännu mera försvåra deras 

 rymningsförsök, har förf. funnit det lämpligt att mellan lyktan 

 och glastratten anbringa en lutande glasskifva (B 2 a), ofvanför 

 hvilken lemnas en öppning på ett par centimeters bredd, genom 

 hvilken en del fjärilar praktiserar sig in i det på sådant sätt 

 bildade inre fängelset. Den senare skifvans form utvisas af B 3 ; 

 i öfverensstämmelse med de förut angifna måtten kan df göras 

 22 cm., ce \i cm. och höjden 18,5 cm. — Till apparatens fär- 

 diga skick hör naturligtvis äfven, att de båda på alldeles lika 



