lampa: berättelse till r.ANDTf.RUKSSTYRELSEN 1893. I 3 



där ej gärna, då afsikten med deras uppfödande är att få full- 

 bildade insekter för att kunna bestämma arten. Curtis uppgif- 

 ver, att puppstadiet räcker i tre veckor. 



Ägget har det ännu ej lyckats mig att få se. Det lägges 

 antagligen på fruktämnet redan i blonnnan eller och senare på 

 eller uti de späda skidorna. 



Larven är fotlös, utan hår, blekt gulhvit, skrynklig på tvären 

 genom de talrika, upphöjda muskelpartierna. 

 Hufvudet brunaktigt, käkarna försedda med en 

 hvass tand nära spetsen. Längd 4 mm. Fig. 2 i 

 texten. Fig. 8 å taflan är ej fullt korrekt och 

 tillhör möjligen någon annan art. Fullvuxen 

 gnager han ett hål på skidans vägg, utkryper Fig. 2. Larv af Biygr.i 



, .. • 1 r n i-ii j TT- ji rapsvifveln (Ceutorhyn 



därigenom och laller till jorden. Har nedkry- ^hus AssimiUs Pavk.) 



h^.,i ..I- c ' j.- ^ i. a> larven; b, hufvudet 



an till ett djup af några centimeter samt ^ detsamma från sidan 



, ., j , • • 1 1 r • j i-i 1 d, en käke; e, kokong;. 



bildar omkring sig en hylsa af jordpartiklar, 



hvari förvandlingen till puppa sedermera äger rum. Fig. 2 e. 



Puppan har samma färg som larven och i det närmaste den 

 blifvande skalbaggens form, Extremiteter och vingslidor äro fritt 

 liggande utanpå kroppen. Längd knappast 3 mm. Fig. 9 å 

 taflan. 



Skalbaggen är ov-il, svartaktig, ofvan tätt besatt med små 

 grågulaktiga fjäll. På undersidan äro fjällen mer hvitaktiga, 

 Hufvudet är i spetsen utdraget till ett långt, smalt, något krökt 

 och glänsande näbb eller snyte (rostrum), och då detta är inböjdt 

 mot bröstet, blifva ögonen nästan dolda genom ryggsköldens ut- 

 stående framkant. Ryggskölden är framtill insnörd, punkterad, 

 och har en tämligen djup, bred och långsgående ränna i midten 

 samt en liten skarpkantad knöl på hvarje sida. Täckvingarna 

 äro tydligt strimmiga efter längden, och låren sakna tand på 

 undersidan. Fig. 7 å taflan. 



Äfven den fuUbildade insekten eller skalbaggen gör skada 

 på raps och andra korsblommiga växter, i det han borrar sitt 

 långa snyte in i de späda skidorna och söndergnager dem delvis, 

 hvarigenom fruktsättningen hindras. 



Några andra utrotningsmedel mot detta skadedjur än håfning 

 samt upphörande med rapsodling för någon tid äro ännu ej kända. 

 Larverna synas emellertid lyckligtvis vara mycket besvärade af 



