lampa: berättelse till landtbruksstyrelsen 1093. 27 



äfven som en annan, som doppats i vätskan, och båda sattes i 

 en blomkruka. Efter vid pass två timmar voro alla därpå be- 

 fintliga larver döda. På de förgiftade buskarna i trädgården 

 voro äfven efter en till två dagars försopp alla larver döda och 

 hade antingen fallit till marken eller voro hängande i bladkan- 

 terna samt stadda i upplösningstillstånd. Medlet är visserligen 

 mycket billigt, ty 12 gram kejsargrönt kosta blott 4 öre och 

 detta räcker till besprutning af 4 — 5 bärbuskar; men det kan 

 dock hafva ganska stora olägenheter med sig, emedan det såsom 

 starkt arsenikhaltigt är mycket giftigt och följaktligen kan vara 

 farligt att använda på bär och andra ätbara frukter. En tid efter 

 medlets användande undersökte jag bären från de besprutade 

 buskarna med loup och fann ännu ett och annat litet korn af 

 den gröna färgen kvarsittande på deras yta. Som väderleken 

 under hela tiden varit torr, hade ej heller något af färgstoftet 

 kunnat afsköljas genom regn. Om medlet användes i god tid, 

 medan blott enstaka kvistar äro angripna af larver, och innan 

 bären hunnit växa till, och dess spridande öfver bladen sker 

 medelst en mjuk borste e. d., så att oangripna kvistar ej komma 

 i beröring med giftet, torde faran bli högst ringa eller ingen, 

 synnerligast om de förgiftade bären afplockas och nedgräfvas. 



Man kan dock med stor fördel använda äfven ofarliga ut- 

 rotningsmedel mot detta skadedjur, såsom t. ex. att bortföra det 

 öfre jordlagret under förut angripna buskar, hvari larver eller 

 puppor dölja sig, samt nedgräfva detta och ditföra annan jord i 

 stället. 



Bland andra medel rekommenderas af författare, att blanda 

 kalk med jorden under buskarna, eller utströ luftad gaskalk på 

 ytan, begjutning med starkt gödselvatten etc. Medan larverna 

 ännu äro små, sitta de tillsammans kolonivis om 20 — 30 indi- 

 vider på ett och samma blad, och man kan då lätt förstöra 

 dem, om de jämte bladet aflägsnas och dödas, Efter någon tid 

 sprida de sig omkring öfverallt, och blir det då svårare att upp- 

 samla dem. Att utströ kalkstoft öfver bladen har äfven före- 

 slagits, och detta pröfvades äfven på Skäggs, men gjorde föga 

 verkan. Miss Ormerod omnämner såsom ett godt medel, att med 

 tillhjälp af en peppardosa utströ pulveriseradt svafvel öfver 

 larverna. 



27 



