124 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1 894. 



på marken. Vid undersökningen rörande orsaken till detta för- 

 hållande befanns, att skadan å träden föröfvats af en liten fjäril- 

 larv, hvilken från yttersta ändan af grenskotten ätit sig in i mär- 

 gen och åstadkommit, att, så långt larvgångarna sträckte sig, 

 grenskotten med å dem befintliga blad — vanligen de 4 eller 

 5 ytterst sittande — vissnat. Då den fullbildade fjäriln, hvilkens 

 flygtid inträffar först under augusti månad, framkommit, visade 

 den sig vara Poecilia nivea Haw. {lepidella Zell.), tillhörande 

 Tineidernas grupp. Denna fjärilart är förut känd jämväl hos oss, 

 men rörande dess lefnadssätt uppgifves i faunistiska arbeten, att 

 larven lefver på eklaf, och han har således icke förut iakttagits 

 såsom skadedjur. Att emellertid larven i fråga icke saknar be- 

 tydelse såsom skadedjur, torde framgå däraf, att endast ett fåtal 

 ekar i Stockholms omnejd under sistlidna sommar gått fria för 

 denna insekts angrepp. På en del ekar kunde de skadade skotten 

 räknas i tusental. — Larver, puppor, fjärilar och angripna gren- 

 skott förevisades. 



Med anledning af detta meddelande nämnde professor Auri- 

 viLLius, att han iakttagit, att en annan Tineid, Prays ciirtiscllus 

 Don., på dylikt sätt angriper ask. 



Sedermera meddelade kassören Hofgren, att han ur ett från 

 utlandet till Sverige inkommet parti spanmål erhållit en förut för 

 vårt land okänd skadeinsekt. Den 10 sistlidne januari plockade 

 han därur åtskilliga larver, som lades i en ask med hvetemjöl, 

 och redan efter en dag hade de genomspunnit mjölet till en sam- 

 manhängande massa. Den 2 febr. erhölls därur en fjäril, som 

 befanns vara en för Sverige ny Pyralid, Epiiestia KiiJiniella 

 Zell. Arten beskrefs 1879 af professor Zeller, hvilken 1877 

 erhållit den från professor Kühn, som berättat, att arten åstad- 

 kommit stor skada i en kvarn, hvari förmalts amerikanskt hvete. 

 Enligt denna uppgift synes således arten vara invandrad från 

 Amerika till Europa, men enligt andra uppgifter skall den hafva 

 kommit från Medelhafsländerna. Säkert är, att den ej var känd 

 i Europa 187 1, då Staudinger utgaf sin katalog. Den skada, 

 som detta mjölmott förorsakar, består däri, att larven lefver af 

 mjölet och förvandlar det till en filtartad massa samt med sin 

 väf tilltäpper mjölsiktarna, så att dessa till slut blifva obrukbara. 

 Det har händt, att kvarnägare därigenom tvungits att sluta mala, 



4 



