272 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1 894. 



bland spinnare-fjärilarna och fäste sig därvid särskildt vid de släk- 

 ten, som finnas inom det palaearktiska området. De nu kända 

 formerna inom detta område måste, om man ville erhålla en na- 

 turlig indelning, fördelas på ej mindre än 2 1 släkten. Larverna 

 äro synnerligen intressanta på grund af de skarpt framträdande 

 olikheter, som äfven visa sig mellan dem. Genom att taga till- 

 börlig hänsyn till dessa, kan lika lätt efter larven bestämmas till 

 hvilket släkte en art hör, som efter den utbildade fjärilen. Äfven 

 puppan och den silkeshylsa, i hvilken hon hvilar, erbjuda stora 

 olikheter inom de skilda släktena. Att, såsom ofta sker, fördela 

 arterna på blott två släkten är alldeles olämpligt, enär någon 

 bestämd gräns icke kan uppdragas mellan dessa. Larver och 

 fjärilar af nästan alla släktena förevisades, hvarjämte genom rit- 

 ningar å svarta taflan vingarnas form samt vingribbornas olika 

 förlopp hos olika släkten åskådliggjordes. 



Kapten C. Grill refererade sedan en i praktiskt hänseende 

 märklig uppsats af prof. Alfred Giard om ållonborresvampen, 

 Isaria densa Fries, som är en förstörande snyltgäst hos den 

 vanliga ållonborren, MclolontJia vulgaris^ L. Då detta referat 

 i sin helhet införts i Tidskriften, är det öfverflödigt att här ut- 

 förligare redogöra för detsamma ^. 



Med anledning af referatet uppstod en diskussion rörande 

 sättet för den ifrågavarande parasitsvampens inträngande i ållon- 

 borrelarven och om svårigheterna vid dess användande, hvar- 

 jämte framhölls nädvändigheten af en entomologisk försöksanstalts 

 upprättande. 



Lektor Nilsson redogjorde sedan för de statistiska under- 

 sökningar, hvilka af honom anstäldts med afseende på den skogs- 

 trakt i Nerike, som 1891 härjades af tallmätaren, och ådagalade 

 dessa, att insekthärjningens verkningar på växtligheten fortfara 

 under flera år. Hr N. förevisade kvistar af lärkträd, skadade af 

 larver till en Nematus-axi och kvistar af bok, hvars blad voro 

 minerade af larver till en skalbagge, Orchestes fagi, hvilken 

 sedermera såsom fuUbildad insekt genomborrat bladen och åstad- 

 kommit tämligen tättsittande hål. 



1 Se Entom. Tidskrift, årg. 15 (1894), sid. 202 samt Uppsatser i prak- 

 tisk entomologi 4, 1894, s. 71. 



O. Th. Sandahl. 



