

BIHANG. 



FRÅGAN OM EN ENTOMOLOGISK FÖRSÖKSSTATION 



I SVERIGE. 



Redan den 14 december 1889, då Entomologiska Förenin- 

 gen firade en fest med anledning af sin första tioåriga tillvaro, 

 uttalades såsom ett af hennes närmaste önskningsmål, af stor be- 

 tydelse både i praktiskt och vetenskapligt hänseende, åstadkom- 

 mandet af en biologisk anstalt i vårt land. Med varmaste in- 

 tresse omfattades den viktiga frågan af Föreningens medlemmar, 

 och man kan säga att väl sedermera intet enda sammanträde 

 hållits, utan att hon i någon form afhandlats och diskuterats. 

 Med öppen blick för de till millioner kronor uppgående förluster, 

 som årligen tillfogas våra landtbrukare, skogsodlare och trädgårds- 

 skötare genom skadeinsekters tillskyndande, sökte Föreningen, då 

 hon med sina egna alltför anspråkslösa tillgångar ju ej kunde 

 realisera sitt så lifligt eftersträfvade önskningsmål, att härför in- 

 tressera äfven utom Föreningen stående. Att detta ej skulle blifva 

 svårt låg ju i sakens natur. En biologisk anstalt eller, som man 

 väl hellre bör kalla den, en entomologisk försöksstation borde 

 kunna åstadkommas för den jämförelsevis ringa årskostnaden af 

 omkring 6,000 kronor; och kunde man där utfinna botemedel 

 mot endast en af våra talrika skadeinsekter, hade man ju kost- 

 naden ersatt hundrafaldt. Såsom var att förmoda, omfattades 

 saken med intresse på alla håll, och under loppet af förlidet år 

 ingick Kongl. Landtbruksakademien till Kongl. Maj:t med anhållan 

 om proposition till innevarande riksdag om anläggande af en 

 dylik station vid dess experimentalfält. 



Öfver denna hemställan infordrade K. Maj:t utlåtande så 

 väl af de i november förlidet år härstädes församlade ombuden 



