NOTISER. 47 



öfverdrogos med ett ämne af blygrå färg. Som jag trodde, att 

 detta berodde på torka, öfverstrilades de med vatten, hvarigenom 

 äfven den jordbädd, hvarpå de lågo i buren, blef fuktig. Nu 

 visade det sig snart hvaraf det mjöllika öfverdraget bestod, ty 

 från ledfogningarna i puppornas bakkroppar samt andhålen utsköto 

 knippen af svamptrådar, hvilkas spetsar voro klubblikt utvidgade. 

 Alla de 46 pupporna voro angripna af dessa parasitsvampar och 

 följaktligen döda. Hur svamparna kunnat innästla sig i pupporna 

 under vintern är för mig en olöst fråga, ty att så varit förhållan- 

 det, därpå är jag fullkomligt viss, då alla på hösten tillvaratagna 

 pu|jpor förblefvo friska. Att sjukdomen härjat i stor skala bland 

 dylika puppor under nämnda år är troligt, eftersom jag sedan ej 

 sett ett enda exemplar af ifrågavarande fjäril. 

 Runmarö i februari 1895. 



G. Hoffstein. 



NOTISER. 



Serica {Melolonthd) Brunnea L. i Stockholms skärgård. 



Sommaren 1894 på aftonen den 28 juni kom jag i tillfälle att 

 på Runmarö iakttaga en i mellersta Sverige ganska sällsynt före- 

 teelse, nämligen ett skalbaggetåg på vandring, som det syntes 

 mot norden. Jag var nämnda afton efter skymningens inbrott 

 sysselsatt med att i en ängsbacke insamla fjärillarver med slag- 

 håf. Plötsligt ^hördes ett doft surrande, och en skur af skal- 

 baggar liksom regnade ned öfver gräs och buskar, öfver en yta af 

 flera hundra kvadratmeter. De voro så talrika, att efter tolf à 

 femton slag med håfven dess innehåll uppgick till minst en liter 

 af dessa insekter. Vid dagsljus och jämförelse med exemplar 

 från Skåne fann jag, att bytet bestod af ofvannämnda skalbagge- 

 art. Följande morgon undersökte jag ängen där fyndet gjordes, 

 men kunde ej ujjptäcka någon åverkan vare sig å gräs eller buskar, 

 ej heller några skalbaggar af nämnda art. Svärmen hade följ- 

 aktligen endast hvilat där någon tid under natten och sedan 

 fortsatt sin resa. Enligt Thomson förekommer arten frän Skåne 

 till Öster- och Vestergötland, men om den fönit upptäckts så 



