l6o ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1 895. 



/''///. statices eller den förnämligast à korgväxter samt klöfver 

 lefvande arten såsom synonym med Phl. fnniientaria eller den, 

 som hufvudsakligast lefver i gräsens blomställningar. 



KiRBYS skildring af TJirips physapics' lefnadssätt är, som 

 nämndt, sådan, att man icke gärna kan tänka annat, än att hans 

 iakttagelser gjordes på Belings Thrips (PJiloeothrips) frumcn- 

 taria. I förbigående må nämnas, att det just är dessa Kirbys 

 observationer, hvilka sedan allt intill våra dagar gått igen, såväl 

 i praktiska handböcker som i mera vetenskapliga arbeten. Ha- 

 LiDAY hänförde Linnés artnamn physapiis till Thrips, sådant 

 detta släkte af honom (Haliday) blifvit begränsadt, således till 

 blåsfosingarnas andra grupp Teredrantm, hvilken i så många 

 afseenden är grundligt olika Tiibulifcra, dit släktet PJiloeotJirips 

 hör. l_)å nu emellertid Haliday fäst namnet pJiysapiis vid en 

 af honom, som det synes, tillräckligt och först karakteriserad art 

 så torde denna art fortfarande få behålla detta namn. 



Visserligen lefva många blåsfotingarter på vidt skilda växter, 

 men det föreföll mig dock egendomligt, att PJil. staticcs Hal. 

 och frmnciitaria Bel. skulle hålla sig till så i grunden olika 

 växter, som de göra, isynnerhet som de icke, hvilket Beling m. 

 fl. författare synas påstå, uppträda under olika tider af somma- 

 ren. Den öfver så godt som hela vårt land i blomkorgarna af 

 talrika korgväxter, i klöfverarter och flere andra baljväxters 

 {Papilionaceœ) blommor, hos Anneria o. s. v. talrika P/d. sta- 

 tices börjar uppträda lika tidigt på våren samt är talrikast unge- 

 fär samtidigt med PJil. fnunentaria i gräsens blomställningar. 

 Jag väntade mig därföre att finna bestämda karakterer mellan 

 dessa båda närbesläktade arter, och detta har äfven lyckats mig. 

 De beskrifvas här längre fram. 



Enligt Kirbys iakttagelser, anförda i hans egen samt Mars- 

 HAMS nyss citerade uppsatser, var Phl. frumentaria f>^ Thrips 

 physapiis») synnerligen talrik i England 1795 — 1797. Den 

 lefde både såsom larver och i utveckladt tillstånd i hveteaxen 

 tillsammans med larverna af hvetegallmyggan [Cecidomyia Tritici) 

 mellan kornen och agnarna, ofta i de förras längsgående fåra, 

 där de fäste (sänkte in) sin sugsnabel samt »sögo ut den mjölk- 

 liknande vätska, som kommer kornen att svälla» och sålunda 

 åstadkommo, att kornen skrumpnade ihop. Äfven puppor med 



4 



