1 82 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I 895. 



intonsa n. sp. uppträda rätt talrik i hveteax. Troligen har det 

 ofta varit denna art, som i utlandet blifvit anträffad i sädesax, fast 

 den gått under namnet viilgatissinia Hal. LimotJirips denti- 

 cornis har jag blott mera tillfälligtvis funnit i ax, som redan 

 varit uppvuxna ur öfre bladslidan. Enstaka larver af ^^^/«^/Z/r//»^ 

 — antagligen fasciata (LiNNi:) — hafva, som nämnts, hos oss 

 träffats i hvete- och rågax. 



I det föregående berörda, nya eller förut 

 ofullständigt beskrifna blåsfotingarter. 



Phloeothrips frumentaria (Beling). 



Thrips friimentarins Beling. Förut citerade afhandl. 1872. 

 Phloeothrips frumentaria Lindeman. Förut citerade afh. 1886. 



Ljust beckbrun, tarserna och större delen af framtibierna 

 vanligast mycket ljust bruna. Tredje antennleden oftast af sist 

 nämnda, ljusa färg, från denna led mörkna antennerna så små- 

 ningom mot spetsen, så att 6 — 8 lederna merendels äro lika 

 mörka som 1 och 2. Längd (utom antennerna) $ 1,5 — 2,2, a^ 

 1,2 — 1,8 mm. 



Hufvudet är i det närmaste af samma längd (å öfre sidan) 

 som prothorax; det afsmalnar, åtminstone hos Ç, något litet mot 

 basen, bredden därstädes förhåller sig till längden nngefär som 

 6 till 7. Ögonens längdiameter förhåller sig till hufvudets längd 

 vid sidorna ofvantill ungefär som 5 till 12 eller 14. Vid hvarje 

 sida bakom ögonen synas samtidigt under mikroskopet (utan att 

 dess tub höjes eller sänkes) vanligen 4 små borst, det största 

 omkring 0,0075 mm. långt. Bakom hvartdera ögat sitter ett rätt 

 groft borst, som framåtlagdt räcker åtminstone till ögonens midt. 

 Antennernas tredje led är ej längre än andra, ofvan- eller under- 

 ifrån sedd är den sned på så sätt, att yttre sidan är längre än 

 den inre: fjärde leden ar längst. Prothorax' bredd framtill för- 

 håller sig till dess bredd vid bakkanten ungefär som 7 till 10 (hos 

 Ç); dess borst å ryggsidan äro jämförelsevis grofva och långa; 



26 



