trybom: iakttagelser om blåsfotingars uppträdande. 183 



borstet vid hvartdera framhörnet är 0,027 ^'^l °)0325 mm., det 

 längsta, i närheten af bakkanten sittande, 0,055 ^''^ °)07 ^^^^i- 

 långt. Detta senare har spetsen stundom något aftrubbad och 

 svälld; eljest saknar denna art »koifhår» å ryggsidan^". Tornen 

 eller sporren (utskottet) på insidan af framtarserna är hos cf^ 

 vanligen o.oi mm. lång, dess längd nära hälften af tarsalledens 

 diameter; hos Ç är denna törne högst 0,005 ™'^- ^^"Si stundom 

 bildar den blott en liten knöl. Haken vid tarsalledens spets 

 inuti »blåsan» är vanligen 0,075 "i"^- läng. Båda könen hafva 

 långa (fullt utvecklade") vingar. De tre större borsten å disken 

 af framvingarne i närheten af dessas bas äro tillspetsade samt 

 hålla 0,03 till 0,045 ™^'^- i längd; bihåren närmare spetsen å 

 dessa vingars baksida äro få — 5 till 7 hos ef, 6 till 9 hos Ç. 

 Tionde abdominalsegmentet är kort och tjockt, dess längd till 

 fästet för de längre håren vid spetsen förhåller sig till dess stör- 

 sta bredd vid basen närmast som i till 2 hos $, ej fullt så 

 bredt vid basen hos o^, dock mest som 2 till 5. 



Larverna äro å ryggsidan af hufvud, thorax och abdomen 

 — med undantag blott af 10 segmentet samt därtill det 9 hos 

 smärre larver — försedda med »kolf»- eller »tratthår» (borst); 

 de båda sidoborsten å 9 segmentet hos äldre larver nära spet- 

 sen med en grof sidogren, som t. o. m. är längre än själfva 

 spetsen ^^ 



Till de för släktet PJiloeotJirips i allmänhet förut anmärkta, 

 yttre könsskillnaderna har jag alt lägga följande: 



Vid bakhörnen af 9 abdominalsegmentet har ç^ alltid en 

 grof tagg eller ett groft borst. Detta — det mellersta af de tre vid 

 hvarje sida sittande, långa borsten — är sällan ens hälften så långt 

 som de båda öfriga samt mycket gröfre än något af dem. Hos 

 Ç äro alla tre dessa borst eller hår i det närmaste lika grofva 

 och långa, blott det undre något längre och smalare än de 



*'' »Koifhår» äro jämförelsevis korta och tjocka har eller borst med en 

 oval spets, bildad af en tunnare hinna. Hos »tratthåren» är denna ändblåsa 

 stödd af från hårets eller borstets tjockare vägg utlöpande lister. An äro 

 dessa senare hår symmetriska, än afsneddade mot spetsen. Jämför Jordan: 

 »Anatomie und Phys. der riiysapoday>. Sid. 546. 



■"' Möjligen äro dessa borst ett slags mycket sneda tratthår, på hvilka 

 ändblåsan varit så tunn, att hon kommit att förstöras. 



