12 A MAGYAR TUD. TABSASAG TÖRTENETEI. 



hazafiak közül Romer Flórián Cudar Lászltí egykori pannonhalmi főapát' 

 sírkővét, Nagy-Ajtai Kovács István pedig némelly, a' Kolosvár' régi vár- 

 falán találtatott magyar síriratokat, kiizlcnek rajzokban, egyszersmind 

 magyarázataikkal is kisérve. 



Kiss Károly rt. a' franczia köztársaság' hadi szerencséje' okait 

 igyekezett meghatározni ; más ízben a' legújabb hadi irodalmat ismer- 

 tette, tekintettel eddigi kísérleteinkre e' nemben. Nagy Károly rt. új 

 elrendelésű égtekét, az elsőt magyar nyelven , készíte, 's annak előmii- 

 tatását egyszerítései' igazlásával kisérte ; Taubner Károly It. a' mértan' 

 előadása' módszerét, és különösen a' mértani irodalomnak hazánkban 

 hazai nyelvünköni mibenlétét terjeszté elő; Vásárhelyi Pál rt. folyóvi- 

 zeknél a' sebességek' fokozatáról értekezett, felvilágosítván e' kérdést egy, 

 a' Dunán mért keresztmetszés és abban talált sebességek által, nem kü- 

 lönben a' Duna' vízemésztéséről különböző vizállomásoknál. 



Szleme/iics Pál rt. a' magyar törvények történeteit nyomozta az 

 ország' keletkeztétől az Árpádok' kihaltáig; Jerney János rt. törvény- 

 könyvünk' legníigyobb nyomtatási hibájáról egy betűben értekezvén , ki- 

 mutatta, miképen I. Lajos' decretuma' 11. czikkelyében „universi viri 

 nobiles" hibásan áll veri helyett, melly helytelen olvasásra Kollár 's 

 utána többen egy hamis közjogi tételt alapították; Tóth Lőrincz It. a' 

 becstelenítés' büntetéséről általában, 's különösen ennek hazánkbani al- 

 kalmazásáról elmélkedett; Kállay Ferencz rt. a' magyarországi részek' 

 visszakapcsolása' kérdését vizsgálván , tekintettel az eddigi vitatkozások- 

 ra, az ügy' további kiegyenlítésére szolgáló pontokat igyekezett kijelel- 

 ni; Fogarasi János rt. egy magyar bankról fejtette ki nézeteit; — Bugát 

 Pál rt. az orvosrend' miképeni emeléséről Magyarországban értekezett ; 

 Schoepf Avgvszt It. a' kancsalság' műtételét adván elő, számos egyedet 

 műtét előtt 's után, különféle időszakaiban a' gyógyulásnak, állított a' 

 társaság elébe; ezeknek előadója egy Magyarország' határain belül ta- 

 lált lithographiai követ ismertetett meg. 



Gyász- és emlékbeszédeket elhunytaink felett Péczely , Sztrokay 

 és Zsoldos, s a' társaság' titoknoka, készítettek. 



III. Nyomtatás végett húsz kézirat terjesztetett ez év' lefolyta 

 alatt az academia elébe: nyelv és literatúrai 4, classica-literaturai 2, phi- 



