JELENTÉS a' M. T. T. MUNKÁLKODÁSAIRÓL M. DCCC. XLII-BEN. 91 



tuttek Horváth J. it. lionti , barsi és vasi tájszókat , Schedel Fer. tit. 

 tolnaiakat, Sztrokay Antal rt. vegyeseket; társaságon kiviíli hazafiak 

 közól Kóváiy László erdélyieket, Lauka Gusztáv csongrádi- és szatmá- 

 riakat, .Süniegliy Pál szegcdieket, Tcrhesi Sámuel vegyeseket. A' bá- 

 nyászati műszótár' készületeihez a' társaság uronimel vette Kállay Ist- 

 ván marmarosí kamarai igazgatótól a' marmarosi sóaknákban divatozó 

 szók' jegyzékeit. 



\' Régi Magyar Nijelremléliekhez Liigossy J. It. dicséretes buz- 

 gósággal járult, 's folyvást foglalkodott gyarapitásokban megbízott rt. 

 Döbrentei Gábor, ki által szerkesztve a' Nyelvemlékek' gyűjteményé- 

 nek harmadik kötete el is készült. 



II. Ezek mellett élénk tudományos mozgalom bélyegzetté 

 a' hetenként tartatni szokott kis , valamint a' nagy gyűléseket is. Já- 

 szay Pál rt. a' magyar nyelv' külső és belső történetét vázolta; Jer- 

 ttey J. rt. az úgynevezett rohonczi codexről , Hunfalvi Pál It. Thucy- 

 didesről mint történetiró-művészről értekezelt, Henszlmaiin Imre It. a' 

 franczia színköltészet' káros befolyásáról nemzeti költészetünkre; ismét 

 6 Dürer Albrechtről és befolyásáról a' rajzoló művészetekre, Pulsz- 

 ky F. tt. az arcliaeologia' befolyásáról az életre , különös tekintettel 

 hazánkra ; s más alkalommal Neptunusnak egy érez szobrát mutatván 

 be , erről 's a' neptunszobrokről általában szólott. 



Hetényi J. rt. Horváth xídám múlt századi philosophusunk' jel- 

 lemzését adta; Győry Sándor rt. a' népnevelés és köz oktatás körüli 

 nézeteit fejtette ki; Peregriny Elek It. a' nevelési rendszerekről, kü- 

 lönösen a' humanismus- és realismusról , Kacskoiics Lajos It. a' kisded- 

 ovó intézetekről értekezett. 



Sze'chy Ágoston It. a' történettan' életérdekű fontosságáról, 's is- 

 mét annak tanítása' módjáról elmélkedett; Horváth Mihály rt. a' honi 

 védelemrendszer' történeteit adta elő, báró Hammer -Purgstall J. It. 

 Abulfeda arab földirónak a' magyarok' régi lakhelyeiről fenmaradt ta- 

 nútételére fordította a' társaság' figyelmét, mire Jerney J. rt. bőveb- 

 ben megmutatni ügyekezett, hogy Abulfedának régi kútfőkből merített 

 ismertetése azon korra vonatkozik, midőn elődink Pannóniába költöz- 

 tök előtt a' IX. században Atelkuzuban laktak. Ugyanő a' magyaror- 



12* 



