ÉLETRAJZI TOLDALÉK a' M. T. T. ELHUNYT TAGJAIRÓL. 133 



ÉLETRAJZI TOLDALÉK 



a' magyar T. T. ELHUNYT TAGJAIRÓL. 



BABICZ GYÖRGY, 



levelező taj. 

 S/.üIefett 1779. october' 28. Nagy-Enyeden, hol atyja ref. prédikátor volt. Miután 

 8zülőva'rüsa'ban a' philosophiai , theologiai és törvénytiidományi tanulmányukat elvégzé, 

 1802. seplemberben , testvér bátyja, mostani erdélyi főorvos B. János' ajánlására, ki 

 Bécsben a/, orvosi pályára kés/űlt, a' cs. liir. ingenieiir-academiába, bár a' törvényes 

 15 évii koron jóval túl, felvétetett, üt esztendei tanfolyam után, miután János főhg, 

 mint az acndemia' főkormányzója még 180,)-ben a' hadi mérnöki testbe cadétnak befo- 

 gadta , 's 1806-ban gr. Festetics György állal rendes segéddíjjal gyámolitatott volna, 

 sept. 1807. ugyan ott főhadnagynak nevezte ki. E' (esiiilelnél aztán rangról rangra emel- 

 ve, miután Ragiízában , Leopoldvárában, Eszéken és Peschierában várerősitési hely- 

 beli — , 1836-IÓ1 fogva jiedig dalmátország! kerületi igazgatóságot viselt volna, nov. 

 1839. alezredessé neveztetett, írói pályáját B. ked\encz irója Tacitus fordításával kez- 

 dette meg, niellyet még 1822-ben indított el illy czímmel : Curiielhis Tacitus' Muukái- 

 Magyarra ford. Baricz György cs. Air, iiige/iieur kapitány. Első kötet. Bécsben, Pich- 

 ler Antal' bet. 1822. 8r, f? kötetben Július Agricola, Germania, és az Orátorokról , 

 foglaltatnak; kéziratban maradlak tőle ugyan ezek kijavítta, továbbá Tacitus' £fíVo- 

 riája és Anrttílisai teljesen , valamint ifj. Plinius' Levelei' nagyobb része. Említendő 

 még a' Magyar Kurir 1823-ki folyamában megjelent értekezése B.nak egy a' Dunán 

 Pest e's Buda között e'pitendö , lánczun fiiggü , állaiidú hídról , mellyet az Ephem. Po- 

 sonienses deákra fordítottak. Az academia öt második nagy gyűlésében, mart. 9. 1832. 

 választotta lev. tagjául, melly állásában részint kéziratok' vizsgálásával, részint szótári 

 dolgozatokkal bízatott meg. A' halál dec. 27. 1840. Zárában érte utói, élte' 61-d. esz- 

 tendejében. 



CSATÓ PÁL, 



levelező tag. 

 Született 1804. \agy-Váradon. Papi pályára szánván magát, Pesten hittudományt 

 hallgatott; később, levetvén a' revereodát , Bécsben, Gréczben 'g Budán nevelősködött. 



