136 a' magyar tud. társaság' történetei. 



tudós fársasHg' alapitói őt ezen nemzeti intézet' igazgalósa'gának tagjává választák , 

 melly hivatásának mindig éber részvéttel felelt meg. Polgári érdemeit jutalmazandó 

 V. Ferdinánd kegyelmes királyunk őt 1835-ben sz. István' apostoli kir. rendének kis ke- 

 resztével díszesitette. Péchy , 1841. április 20. halt meg Pesten, éltének 88-dik évében. 

 Tetemei ugyan itt , a' ref. egyház' sírboltjában nyugszanak. 



KOSSOVICF KAROLT, 



történettudomány-oszlályi vidéki rendes tag. 



Született Xyitra-Ivánkán, 1803. dec. 16. Alsó iskoláit Ersekiíjvárt és Nyitrán vég- 

 zé 1810-től 18-ig, a' philosophiai és törvénytudományokat 1821-ig a' pozsonyi kir. aca- 

 demiában, 's a' szokott törvénygyakorlat után 182i. ügyvédi oklevelet nyert. Az 182^- 

 ki országgyűlésen mint gróf Csáky Brúnó' követe, egyszersmind Xyitra vmegye' köve- 

 teinek Írnoka, volt jelen. Időközben, u. m. 1826. a' követek' ajánlására aljegyzőnek 

 neveztetett ki, melly minemüségében, és pedig mint előadó jegyző, több fontos küldött- 

 ségben vitte a' tollat. így foglalkodott az 1827: 8. tcz. határozta országos összeírás' < 

 az országos rendszeres munkák iránt készítendő utasítás', egy felállítandó megyei éh- 

 séghárító intézet, dologház, 's megyei börtönök' elrendezése' tárgyában. Es ekkor mint 

 tiszti tollából eredő munkák kinyomatlak e' következők : 1. Véleménye Nyitra várme- 

 gye' küldöttségének az országos rendszeres munka közignzgnfásbeli tárgyai iráitt. N.- 

 Szombat , 1832. fol. és 2. Xyitra megye' rendelnek határozása a' sziikíilkodű nipgypheli 

 tiemesse'g' gyámolitásii 1 árgyábatt , es egy fp/áHitnndó e'Jise'gJiári'tó intézet cs dologház 

 iránt. N.-Szombat, 1832. fol. A' megyebeli fenyítő törvényszéknél négy évig egyedül 

 víselé az előadó jegyző' tisztét. 1837-ben hivataláról lemondván, azon túl folyvást a' 

 már elébb megkezdett írói pályán munkálkodott. Az acadeiniánál a' miiipar es keres- 

 kedes' hiíjdaui álliipoljúrúl Magyarországban szóló pályamunkájával 1837-ben történet- 

 tudományi, az öüi jarak kérdése' vizsgálatával 1838-ban törvénytudoniányí jutalmat 

 nyervén, az utóbbi évben volt IX-d. nagy gyűlés' alkalmával egy nap, u. m. sept. 7., 

 levelező 's rendes taggá választatott a' történetírás' osztályában , melly helyét 1839-ben 

 ti magyarok' védelmi rendszeréről írt terjedelmesebb értekezése' néhány czikkje' felol- 

 vasásával foglalta el. 1810-ben a' nemzelek' had- 's békeviszonyuiról szóló eiiilckir.itot 

 terjesztett a' társaság elébe. K. 1811. június 19. rövid betegség után halt nicg. Emlí- 

 tett acndemlai munkáin kivi'íl , mellyeknek elseje láthatott csak világot (A' Történettnd. 

 Pályamunkák' II. köt.), említenem kell két értekezését: A' zárlatról, és A' törvénykezés 

 fohjamutjáról, 's Rándulás a' bányarárosokba's némelly verselt a' Társaik. 1831. és 1835. 

 Következő dolgozási szinte kézírntban maradtak : 1. Mennyire aralkozhatja magát a' 

 tiirvényhíjzú a' polgárok' cselekedeteibe^ 182/5. 2. Értekezések némelly magyarországi 

 tárgyakról, 182 », melly munka, három részben, a' polgári fő hatalmakról, az ország' 

 állandó maradása 's boldogsága' eszközeiről, országgyűlésekről, vmegyék' intézeteiről 

 és sajtósíabadsági'ól értekezik. 3. A' magyar kereskedés' akadályairól , töredék. 4. A' 

 2tolgári fű kulatmak' gyakorlásáról , 1833. 5. A' polgárlét' erkölcsi sarkalatjairól , 



