138 a' ma&yar tud. tábsaság' történetei. 



xikn/iiit adta ki hároiii kötetben , Debr. 1804 — 5. és több romai classicusokat , saját 

 OS mások' jegyzeteivel , az alsóbb iskolák' számára. Ennyi érdemű férfiú el nem kerül- 

 hette a' m. academia' figyelmét, mellynek alaprajza' kés/.itésében is részt vett Budai 

 1828-b. mint a' felsőbb helyt e' végre nevezett küldöttség' tagja; 's azért mindjárt az 

 intézet' felállásakor, annak első nagy gyíilésében, különösen 1831. febr. 17. tiszteleti 

 taggá választatott. Azon innen jelent még meg tőle: 9. Chrisl. Cellarü Latiintatis 

 prob'itne et exercitae liher memorialis , sub quolibet primitivo derivata singula memó- 

 riáé iuvandae causa exponens. Cum interpretatione hung. aucta et accuratius digesta 

 alteriim edidit R. B. Debr. 1831. 8r. és Magyar Históriájának már említett harmadik, 

 folytatott kiadása Pesten, 1833. Hosszas betegeskedés után 1841. jul. 14. halt meg 

 Budai, hetvenh.Tt éves korában, miután az iskolát és egyházat közel fél századig 

 szolgálta. 



MAGDA PÁL, 



levelező tag. 



Született i770-ben , Rozsnyón ; képződését a' dopsinai , rozsnyói , késmárki és po- 

 zsonyi evang. tanodákban vette , 's azt a' jénai egyetemben feje/.te be. Haza térét ne- 

 velést vállalt , mellyet 1797-ben kö/. t;inítósággal váltott fel az akkor virágzott csetneki 

 nevelőintézetben, honnan a' gömöri ev. gymnasiumhoz rectnr-professornak ment által, 

 tizedfél év után Lőcsére a' philos. tudományokat tanítani , majd Beszterczebányára , 

 onnan Sopronba, Karlóczra, Patakra, 's végre Szarvasra, hol 1839-ben lépett 

 nyugalomra , miután a' köz tanításban negyven esztendőnél többet töltött. Munkái a' 

 következők : 1. Magynrorszrígnak és a' határőrzü kalouiiság' indékinek legújabb statis- 

 tikai és geographifii leirása. Pest, 1819. 8r. 2. Neueste statistisch-geogriiphische Bb' 

 schreibung d. KSidgreichs Un^arn und der MililUrgrdnze. Leipzig, 1830. 8r. és u. ott 

 1834. 3. Á' mexei gazdaság' iMlosophiájA/irik szabásai szerint okoskodó és munkálkodó 

 gazda. Sáros-Patak, 1833. 8r. i,. As, embernek eredeti formájáról. Programmá , mely- 

 lyel az iskola' érdeines pártfogóit a' szarvasi ev. huli. gymnasiumban 1837 . . . közöns. 

 vizsgálatra . . . meghívja. Pest, 8r. 5. Értekezések a' Felső M.-Országi Minervában : 

 A' culturárál , a' fátumról, a' migyar nyelvben teendő újítások' barátjai és ellenségei 

 közt levő perről , a' nemz. nyelő' mivelésében követendő mértékről. 1827 — 28. E' mun- 

 kái' tekintetéből a' m. tudós társaság őt 1834. nov. 8. levelező tagjául választotta. Ha- 

 lála 1841. július' 23. következett be , hetvenegy éves korában. Hátra hagyott kéziratai 

 a' következők: 1. Az én paraioxumiim, 1831. 2. Professori beköszöntő beszéd , 1834. 

 3. Értekezések az ember rendeltetéséről , a' nevelésről , az ember képzésének akadá- 

 lyairól , 1836- i. A' jikilnsophiáról , 1838. 



