A RKC.l mCeW'KKV.K UEFOI.YÁSA AA l.T MtíVÉSZETRU. 21 



vészek kitürlek a' régi mesterek' pályajúltiíl, elhagyták a' mozgékony 

 életet, 's csak a' Icgtükéletescbb régi műveken csüggtek, mellyeknek 

 külsőségeit iiélia el is érték, míg a' bennük lengő szellemet, az életei, 

 nem értették. Hatalmas lépésekkel közeledett a' művészet aljasortása , 

 Olaszhonban mint Németországban^ 's a' cis- és traiisalpiniisok' külcsüniis 

 viszonliatása, nieiiy az idővel mindig növekedett, mind kettejüknek ve- 

 szedelmes volt. 



Németországban ugyan , hol a' művészet függetleniíl az olasztól , 

 liabár szintén a' byzanczi alapon, szigorúbban és komolyabban fejlett 

 ki, 's hol Van Eyk János', Ilemlink' , Schorell', Schön', Dürer' és ké- 

 sőbb az ifjabb íTolbein' művei bátran kiállhattak a' versenyt az olaszok' 

 lő remekeikkel , a' régiszerű szigorúság épen a' régi emlékekkeli ismeret- 

 lenség által tovább tartotta fenn magát, 's mélyebb felfogás szeretet-tel- 

 jes, lelkismérctes kivitel állal még akkor is kitűnt, midőn az Alpese- 

 ken túl a' miívészet már silányult, sőt kézfogásai is feledségbe kezdtek 

 jőni. Midőn pedig Itália' kincseinek és szépségének híre a' német mű- 

 vészeket erősebben magához kezdte vonni, ezek szintúgy csodálták az 

 olaszok' nagyobb művészeti szabadságát, a' felület' fényét, az antiktiíl 

 kölcsönözött ideált, mint az olaszok a' német szorgalom által kifejtett 

 tökéletesebb teclinicát 's a' legcsekélyebb részletekre is terjedő komoly 

 figyelmet; de a' kölcsönös utánzás, mind a' két nemzet' művészeinél 

 modoros mesterkedéssé vált. A' művészet' nemtője azonban mind a' ket- 

 tőnél még egyszer fölébredett, 's modor és felületesség ellen visszahatás 

 támadott. Caravaggio 's a' Caraccik' iskolája még egyszer visszafordult 

 a' természet, a' régi világ' emlékei, 's a' raphaeli kor' művei felé, de 

 iparkodásaik a' hanyatlást csak rövid időre tarthalták fel, művészetök 

 nem vala az élet' szabad leánya, műveikben hiányzott az ifjontiság, 's 

 ők magok csak azon hatással voltak a' nnívészetre, mellyel az alexan- 

 driai iskola a' görög irodalomra, mert a' természetben csak mintaala- 

 kokat láttak, 's a' műemlékekben canonokat; a' régi idők remekei nem 

 ébresztették, hanem korlátozták képzelődésöket, utánzók voltak ők, 

 nem teremtők. 



Másképen eledelt fel a' művészet Németországban; a' Rajna mel- 

 lett fellépett Rubens, 's nem ügyelve ideálra, boncztanra, 's megállapított 



