36 A MAGYAR TLD. TÁRSASÁG ÉHTEKEZÉSEI. 



felre nemzeti érzelmünket, és valljuk meg őszintén azt, mit, ha mél- 

 tányosak akarunk lenni, tagadnunk nem lehet. 



Most már, ha kérdjük: honnan ezen értelmi súlya, és tudomá- 

 nyos túlnyomata a' germanféle nemzeteknek, kiket még Tacitus ugy fest 

 le , mint a' kik a' betűket nem ismerik , és sem olvasni , sem írni nem 

 tudnak *); ha kérdjük: honnan ezen hatalmi fönnség, melly trónt vitt 

 ki magának a' világ' öt részeiben, melly ura a' tengernek, és tetőpont- 

 ja a' nemzeti míveltségnek ? Angolhont illetőleg lord Russel **) mély 

 belátással ezt az angol észnek, és jellemnek tulajdonítja, melly hideg- 

 vérű, és a' kedély' szeszélyeinek behatást nem könnyen engedő. Más 

 nemzeteknél alig szemlélhető az észnek és philosophiának illy fölsége. 

 Ségur azt mondja a' francziákról : „Senki sem tagadja nálok az elvek' 

 igazságát: de mégis senki sem követi azokat."***) 



Rochefoucauld pedig állítja , mikép : „Az ész mindig bábjátéka a' 

 szívnek." ****) Már pedig a' melly egyednél, és nemzetnél a' kedély, 

 és az érzelem uralkodik az észen, a' philosophia pedig kiskorúságban 

 tartatva, szolgaleányi kötelességeket teljesít, ott sem ész, sem élettudo- 

 domány érdemlett trónján nem ülhet; következőleg a' nemzetnek fen- 

 sőbb mlveltséget, és magasb jólétet egyik sem eszközölhet. 



Illy szempontból tekintem én, tekintetes Társaság! az észt, és 

 ennek élő műszerét, a' philosophiát ; [lehet ezen nézetet ostromlani; 

 ostromlottak is sokan : jelesen a' múlt században még Sabatier így szó- 

 noklott: „Az a' legjobb polgár, kinél a' szellem' leglényegesb része, az 

 ész hiányzik ; a' vak biztosabban czélt ér a' vezető' segélyével , mint a' 

 látó saját ép szeme által." Nem említem most, miként gyanusítgaták nem ré- 

 gen is saját honunkban az észt és philosophiát. Nagy és szorongató 

 szükség van tehát nálunk arra , hogy szóljunk az ész és philosophia 

 fölségéről, előadván az első fejezetben azt: mik jogosítják a' teljes ko- 

 rúságra jutott észt és élettant arra, hogy az első ugyan törvényt szab- 

 jon, és trónon üljön az életben, a' másik pedig a' tudományokban* 



*) Germania C. 19. Literarum secreta viri pariter ac foeminae ignorant. 



*') Ay. angol polgári alkat- és korma'nyról irt munkájának XXIX-dik fejezetében. 



**') Aucun ne nie la veriti des principes: personne ne les suit. 



****) L' esprit est toujoiirs la dupe du coenr. 



