AZ ÉSZ ÉS puilosophja' pölségéröl. 37 



A' második fejezetben lolvilágítjuk azt : miért igazitatik vissza még a' 

 Icgmívcltcbh népeknél is gyakran a' pliilosopliia ezen trónkövetelésétől '? 

 Végre a' harmadik fejezetben nyilvánítsuk : minő mód, és rendszer 

 által leliet az élettudománynak honunkban beútat szerezni, és ezt ön- 

 állásra emelni ? 



Nagy és nemzeti életünkbe , tudományosságunkba és irodalmunk- 

 ba mélyen bevágó kérdések, és úgy hiszem, méltók arra, hogy a' te- 

 kintetes Társaság' figyelmét, mellyet tisztelettel kikérni bátor vagyok, 

 a' legnagyobb mértékben megérdemeljék. 



Magna, et generosa res est animiis humánus: nullos sibi póni, nisi coinmu- 

 nes ef euni Deo tcrinino.s patilur. — SeiiPca epist. CIF. 



Mi az első tárgyat , t. i. a' kiskorúságból kiszabadult ész' és 

 philosophia' fölségét illeti, elismerek ezt eleitől fogva minden nagy em- 

 berek , és világbirodalomra jutott dicső nemzetek. Az ó korban már 

 Plató *) ezt óhajtá : „Vajha bölcsek ülnének mindenkor a' világ' trón- 

 ján, vagy pedig azok, kik uralkodnak, mindannyian bölcselkednének." 

 A' középkorban a' szerencsétlen szerelméről ismeretes Abelard hitte, 

 és vallotta az észfölséget ; mit tanúsított azzal , hogy , midőn azon nagy- 

 számú ifjúság előtt, melly Parist odahagyva, őt úgy követte Melünbe 

 mint követi raj az anyaméhet, tanítna ollyanokat, miket más theolo- 

 gok nem tudának az egyházi atyák' tanitmányaival öszhangba hozni, és 

 ezt Abelarddal tudaták, ez bízva az észfölségben, csak ezzel felelt ne- 

 kik: Etsi omnes patres sic; at ego sic. Nemzetünk' dicsősége I. Mátyás, 

 Galeotti szerint, szint olly hév tisztelője volt az élettudománynak, mint 

 II. József császár, a' ki igy írt egykor Herzan bíbornoknak Romába: 

 „Mióta a' világ' legelső koronáját viselem, a' philosophiát tevém cselek- 

 vényeim' legelső sinórmértékévé." **) 



) De repuhlica. L. V. 



*) Lngedruckte Briefe des Kaisers Josephs II. Paris, 1822. 



