38 A ilAGYAR TÜD. TÁBSASÁo' ÉRTEKEZÉSEI. 



De így Ítéltek az észről, és pliilosopliíáiól a' legnagyobb szellemű 

 aenizetek is. Laertaí Díogenes tamisítja, miként a' bolcseléskedvelú görü- 

 gük Platónak oltárt szenteltek , és ünnepeket rendeltek , miket nagy pon- 

 tossággal meg is ülének *). A' rómaiak kiiízék ugyan a' hamis bölcselőket, 

 vagy sopliistákat Romából, kik ha egyik nap valamit vitattak, másnap 

 annak ellenkezőjét védelmezték; de az ép, 's józan észnek nálok is 

 volt temploma , és ezen istenné , mens bona név alatt , mint Liviiis ír- 

 ja, sokaktól tiszteltetek. Az arabok, bár kütve voltak a' korán által, 

 mégis tartózkodtak ellenmondani Aristotelesnek, kit ezek a' világ' po- 

 hárnokának szoktak nevezni **). Az ujabbkori nagy nemzeteket meg- 

 sérteném, ha rólok tanusítnám, hogy az ész és philosophia' fölségének 

 mindenkor hódoltak. 



Ha már vizsgáljuk, minő alapon nyugszik az észfölség, és minő 

 jogczíme van az élettudomány' supremati.ajának ? IMi az elsőt illeti: bi- 

 zonyos, hogy mi az észnél fölségesebbet nem ismerünk; innen van az, 

 hogy mind a' kijelentés, mind a' görög bölcseség a' fő lényt, vagy istent 

 ész' képében állítja élőnkbe. Hvívfia 0toq, így szól a' názáreti bölcs; 

 Anaxagoras pedig azzal szerze magának örök hirt, hogy az istent rse-nak 

 vagy észnek leiini nyilvánitá. Még az epicureus Plinius is illy méltólag 

 nyilatkozók az észről , és az istenről : Effigiem Dei formamque quaere- 



re imbecillitatis humanae reor. Quisquis est Deus, totus est sen- 



sus, totus visus, totus auditus, totus animae, totus animi, totus sui***). 

 Úgy vau : az isteni tökélyekkel egyező analogont találjuk fel a' harmo- 

 nice , vagy egyezményileg kifejlett észben. Mikép az isteni észnek egye- 

 temesnek, és általányosnak kell lenni, mik közöl első jelenti annak ki- 

 ható , a' másik pedig annak beható erejét : épen illyen catholicismusa , 

 és általánya van a' teljeskorűságra jutott emberésznek is, mit követ- 

 kező védokokkal, és adatokkal tanúsítunk. 



Elterjedt az egész emberi nem között a' nyelv , és a' beszéd , 

 melly ollyan viszonyban van az észszel, mint a' patak a' forrással. Innen 

 a' görögök az észt, és a' nyelvet ugyanazon loyoi szóval nevezik, an- 



*) Diog. Laert. L. III. Segm. 2 



'•) Bayle: Dicf. h. ct ciit. Art. Aristot. 



"*i Hist, Xat. Lib. n. C. V. 



