AZ ÉSZ ÉS PHIfiOSOPHI A.' FŐLSÉGÉHÖr,. 43 



mc^: Lxores t'iinim , vei latromim, ac eonim lilu-ri , [iro delictis patruin 

 iiüii vcndantiir. Mimi állapotban ^olt a' gijá^ijtan? nn-itítclhctjük abból, 

 bogy líensler' *) bizonyítványa szerint , midőn a' rettenetes bujasenyv 

 elborltá Európát, az akkori orvosok ennek okát a' csillaf;ok' állásából 

 magyarázák ki egyliangúlag. Minő volt a' politica ? nem egyéb mint csa- 

 lás' mestersége. Macliiavell leczkét ada a' fojdelmeknek, raint nyomják 

 el saját népeiket. Nem egyéb, mint a' múlt században II. Friílrik által 

 íratott Antimadiiavell; Garve pedig nem régen tévé fol ezen kérdést: 

 Egyesítliet(t-e a' politica a' morállal/**) Minő volt a' hadt udomámj az 

 ész' kiskorúsága alatti szóljanak évkönyveink, mellyek tanúsítják, milly 

 sok vérbe kerültek diadalaink. Ellenben ma az ész kitaláltatá a' lángel- 

 mékkel ama' nagy n>esterséget , mint kell fényes, és mégis kevesebb 

 embervérbe kerülő diadalt nyerni, és inkább ész, mint testi erő által 

 győzni. Végre minő volt a' gazdaságtudomány? előadja a' derék Tliaer, 

 a' ki létrehozta az úgynevezett rationalis, vagy észszeres gazdálkodás' 

 mesterségét. Ez azt mondja, bogy: „Régcnten az aggszokás' elvét követték 

 a' gazdálkodásban , nem pedig az észt. És a' mikor amazt mindenkor az 

 időliez, és körülményekhez kell alkalmazni, ugyan akkor a' schlendriánt 

 követő gazdának nem szabad egy lépést is kopott vágásától eltávozni, 

 mert ha ő ezt teszi, épen olly bakot lő, mint az a' közlegény, a' ki 

 önérzettel teli kilép a' hadszárnyból, tüzet ad, és ezzel mindent za- 

 varba hoz." 



Philosophiai, vagyis alapos, és világos ismeretre, magas, és ál- 

 talános eszmékre, önszabta elvekre van tehát szükségünk, életben szint- 

 úgy, mint tudományban, szószéken úgy, mint megyei, és országgyií- 

 lési termekben, egyházban úgy, mint fenyítő házak' alkotásában, harcz- 

 téren szintúgy mint a' mezőben, a' betegek' ágyainál úgy, mint a' gyá- 

 rakban. Avatatlanok bármint ócsárolják az észt, és philosophiát, az 

 ész maradand mindenkor a' világ' királynéja , élettan a' tudományok' 

 törvcnyadója , mellyben a' történt nagyszení változások kihatnak minden 

 tudományokra, épen úgy, mint a' légben történt a áltozást megérzi a' 

 tenger, és a' fítld'színe mindenütt. Iiné az éjszakamericai qvakkerek' bu- 



*> Ge.schiclUfí der Lustseuche. 298. I. .\«'/. .>. 



•*; rijer die Vnrbindung der Mornl mit der Polilik. Breslati , 1801. 



