46 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG* ÉRTEKEZÉSEI. 



Mi, tekint. Társaság! ezen csodálatos tüneményt az eddigi plii- 

 losopliiák' két tetemes hibájából véljük kimagyarázhatónak, mellyek közt 

 első az, hogy noha a' philosopiiia, a' socratisinus' derék, és egyedül igaz 

 nézete szerint, élettudomány, és neki az életet kell szépítni; noha to- 

 vábbá az említett tudománynak fő iránya az , hogy élő műszere legyen 

 az észnek, és ennek trónra segélője, a' közértelmességnek, iutelligen- 

 tiának elterjesztője, és megállapítója : mégis szakbülcselőiuk' nagyobb 

 része sem arra nem ügyelt, hogy az élettant harmóniába hozza az élet- 

 tel, ('letszcressé, életérdekessé tegye; sem pedig arra, hogy a' philoso- 

 phia hasonmása legyen az észnek , harmonisáljon az észszel , ennek sa- 

 játságait fejezze ki , és rendszerét ennek érdekében készítse. 



Megvallom, pirulnék illyen két terhes vádat támasztani a' közép 

 és újkori philosophiák ellen, iia mélyen nem érezném szívemben ezek- 

 nek szinte kézzel tapogatható igazságát. Föl kell tehát világítnom azt 

 elsőben, hogy ezek azért népszerűtlenek, mert koránsera hasonmásai 

 az észnek, mellynek tiilnyomatot kellene nekik szerezni ; másodszor 

 azért , mert nem életszeresek , és életérdekűek. 



r 



Mi az elsőt nézi, a' magas míveltségre fejlett észnek négy fő' 

 jelleme van, u. m. egyetemíse'g, általá/iosság , mikről már láttunk; io- 

 \khhk egtjesítés , és haladás. Otet azért illeti a' fölség, mivel előtte 

 mintegy istenség előtt minden lepelnek le kell hiillni ; és a' mit Schiller 

 szépen énekelt a' költészi képzelődésről , hogy: „Ezt semmi korlát, sem- 

 mi fék nem tartóztatja , hogy ne lássa azt , mi az égben , vagy a' föl- 

 dön történik;" azt még méltábban el lehet mondani az észről, mellynek 

 van egyetemiscge , és általánya. Az ész az, melly fő jelleménél fogva 

 egységre tör, és a' különnemű ismereteket, fogalmakat, eszméket, íté- 

 leteket, elveket egy fő eszmében, és fő elvben egyesíti. az végre, 

 melly isteni sajátságánál fogva igazról igazabbra, szépről szebbre, jobb- 

 ról jobbra, és így szüntelen nagyobb tökélyre siet, és szüntelen ^w/wf/,'' 

 épen úgy mint az égi testek, soha meg nem állapodik elébe mért v(\g-' 

 telén pályáján , ezzel tanúsítván égi eredetét. Szükségtelennek látom 

 jelenleg az észnek ezen négy sarkjellemét több védokokkal tanúsítói ; 

 azért most már azt adom elő : miként hozta magát ellenhezetbe az ész- 

 szel a" görög philosophiától elszakadt kor jihilosophtája 9 mivel ennek , 



