52 a" aia<;yaií tvd. társaság' értekezései. 



Jütiffioy' ecclecticisnmsa után iiidiílva, fOllin^hatnak a' világpliilosophiu 

 tetőpontjára: mi magyarok vclosb éldclcthez szokva, mint a' minőt a' 

 füllegekbe járó német pliilosopliia nyiíjtliat, és azt állítva, liogy az élet- 

 tan nem adatott előjogul egy nemzetnek is, sem az ó, sem annál inkábli 

 az új korban; bár az említett nemzetek' büszke, de nemes szándékaik- 

 boz jó szerencsét kívánunk is , nem érezhetünk mégis szerelmet magunk- 

 ban olly rendszerekhez, niellyek sem az élet' szükségeinek, sem a' tu- 

 dományok' jelen magas állásának megfelelni nem képesek. így ítélnek 

 a' legjobb fők mind Német-, mind pedig Franczhonban; itt Destutt de 

 Tracy gróf*), amott pedig Bonstetten Károly **). 



Melly nézetekből foly aztán azon nagy eredmény, hogy.- még fiell 

 lenni egy fensóbb éleltudomúinjnak , meUij nagyobb öszhangban legyen a% 

 észszel, és élettel; melly tűkre és Jiéjjvíselóje legyen az észfülségnek, és 

 a' mellynek alapvonalmait értekezésem' harmadik, és utolsó szakaszá- 

 ban lerajzolni szándékozom. 



ni. 



Utanuir libertate, qua nohis solis in philosojthia iicet uti , nuilius au- 



rtoritate adjuncta. — Cic. Tutc. Quaest. C. V. p. 29. 



A' harmadik föladata, és fejtménye értekezésemnek az : rnhtő 

 mód, és rendszer állal lehet az élettndomáuynaJi , honunkban, beútat 

 szerezni, és ezt önállásra emelni? Ezt föltenni, és elmondani könnyű; 

 de vajmi nehéz kielégítőleg megfejteni. 



A' fölebb mondottakból láthatni, mikép a' phílosophiának eddigi 

 ösvényeit követve, mi soha ezen ázsiai nyers néppel az élettudományt 

 meg nem kedveltethetjük ; mivel ez, noha az észföl^éget elismeri is, de 

 ezen észfölséggel , és élettel öszhangban nem levő rendszereket mindig 



*) Ideohgie. Parit, 1817. „A' philosophia mind angolok-, mind franc/.ia'knál nagy 

 fordulatnak ne/, elébe; mindenik' alakja nincs ös/.hangban a' tudományok' jelenkori 

 állásával." 



**) Etiidei de /' homme. Paris, 1821. „Igazi murái még nem létezik: ex az érző é.s 

 gondolkozó ember' tökéletes ismeretében gyökerezendik." 



