AZ ESZ ES PHILOSOPHIA FOLSEGEROL. 57 



Ütni látszik harmonisticánkhoz *) ; de mégis ettől távol jár , mert az ily- 

 lyeii synthetisnius még jobban bebonyolít bennünket, és utííbb is elv- 

 liiányra vezet, és arra, hogy most egy, majd más túlsághoz szegődjünk, 

 vagy pedig arra , hogy a' kétkedés' henye várába vonuljunk , és tökéle- 

 tes közönybe sülyedjünk. Vezérelvünknek minden esetre kell lenni, mert 

 az iránytű, ha szinte hajlong is, nélkülözhetetlen a' tengeren. 



Ha Kant és a' criticismus észfolség- sértésbe esett, Schelling és 

 Hegel észimádás' bűnébe esének, melly isteni tiszteletet, kivált a' neki 

 szélesített elmélő ész koránsem érdemel; ellensúlyt kell tehát ennek 

 elébe vetni, és őt saját körébe igazítni, melly az élet. Ez az ő Rho- 

 dusa , mellynek életkérdéseit ha ügyesen megfejti , akkor érdemel ko- 

 szorút, nem pedig akkor, midőn magát a' közintelligentiával ellentétbe 

 teszi, és saját telekjét mellőzve, a' tiszta léttel ábrándozik. Ha ők a' 

 harmóniát el nem ismerik világ', ész' és élet' elvének lenni, és az ellen- 

 keletben találnak üdvösséget, többé velők szőt se váltsmik, mert az 

 elvtagadókkal szóvitába ereszkedni erőpazarlás. 



Látta a' franczia iskola ezen fonákságot. Cousin tehát, és Da- 

 miron ecclecticismust állítanak föl, és nagy reményt táplálnak keblök- 

 ben, hogy elérendik a' philosophia' tetőpontját. Mi ezen nemes szán- 

 dékot dicsérjük, és éhez jó szerencsét kivánxmk; de félünk, hogy, mi- 

 vel ezen módszernek eredeti , és ősforrása nem saját telkén beliíl kelet- 

 kezik, hanem idegen, jelesen: görög, angol és német telkeken fakadva, 

 mesterséges csatornákon vonatik a' franczia telekre , mit már Lamen- 

 nais' syncretismusa is tanúsít, — félünk, mondom, — hogy ez is a' régibb 

 ecclecticismusok' sorsára jutand , és állandósággal nem birand. 



Mi tehát, illetlennek tartva mindig a' szomszédba szorulni oly- 

 lyan italért , a' mellynek bővérű kútfejét nyithatjuk saját telkünkön is, 

 csak akarjuk ; de illetlennek tartva cizt is , hogy noha elég philosophiai 

 elem rejtezik bennünk, mi mégis nemzeti önálló philosophiával nem 

 bírunk, és ezen szinte ezer éves gyermeknek, a' magyar nemzetnek, 

 már csak lehetne, 's kellene ennyi időre idegen jártató nélkül járni 

 tudni, — mivel a' saját élettudomány, melly nemzeti jellemet képez, és 



•) Fundamentalphiloi. 81. 1. Die absolute Harmonie des Ichs in aller seiner Tha- 



tigkeit , ist der oberste Zweck des Philosopbirens. 

 M- T. T. ÉVK. VT. 2. 8 



