AZ ÉSZ ÉS philosophia' FÖÍ^KgÉRÖI.. 6 1 



let és bírálat által, canont és elveket állít meg. Az eddigi logicák szün- 

 telen a' catcgoríákkal vesződve, szót sem tőnek az egyezményről y melly 

 az elmélő, bíráló, és gyakorló észnek minden perczbcni mérvesszeje; 

 mert, ha például ő elmélkedik, legelsőben is azt kell vizsgálni, egyez-e 

 a' fogalom a' tárgygyal, az okozat a' vélt okkal, az irány az eszkö- 

 zükkel , a' fő viszony a' mellékes viszonyokkal 1 A' gyakorlatban is min- 

 dig, és mindenütt a* harmónia' fő elve segít ki; például, a' jogtudo- 

 mány fő kérdése az: nincsenek-e ellenkezetben valamclly állodalomban 

 a' polgári jogok az emberi vagy észjogokkal? a' morálé ez: nincsenek-e 

 bennünk az ész' törvényei ellcnkezetben az indulatok' sugalmaíval, lé- 

 tezik-e bennünk kellemes öszhang, vagy harmónia, melly nélkül boldo- 

 gok nem lehetünk ? így a' többi tudományok is. 



Harmonisticánk tehát a' pliilosophia' alaptudományát két egészen 

 új tannal szaporítá ; egyik az egyezményes logica , melly nem találván 

 czéljához alkalmatosnak az eddigi vitázást tanító logicákat , mik iskolai 

 aprólékosságokkal teljesek, és az észtan' fölséges nevének meg nem fe- 

 lelnek , újat szerkesztetett , melly az eddigi logicák' lényeges részein ki- 

 vúl tanítja megismerni az ész' harmoniás egészletét, és adja ennek cri- 

 ticáját dióhéjban; de nem azt, a' mivel a' critícismus homokot akart 

 hinteni a' metaphysicusok' szemébe, és a' melly szép semmivel a' tar- 

 talmas metaphysicát ki akará tolni helyéről , a' helyett ész' eriticáját ad- 

 ván. Másik új tana az alaptudománynak az egyezménytan, melly előad- 

 ja ezen alapelv' eszméjét, alapját, viszonyát és törvényeit. 



Elosztása is harmonisticánknak eltér lényegesen az eddigi philo- 

 sophiák' részeitől. Ez mellőzi ezen ismeretes elosztást : elméleti és gya- 

 korlati philosophia. Neki fő elve levén az élet, elosztja azt magános, 

 és társas élettudományra. Az elsőnek elméleti részében előadván első- 

 ben az alapi élet' philosophiáját, mellynek tárgya a' testi és kereseti élet; 

 másodszor a' fensőbb vagy szellemi élet' philosophiáját, mellynek el- 

 mélettárgyai a' szellem, világ, és isten; gyakorlati részében pedig a' 

 morált, melly az alapi, és fensőbb élettan' elméleteiből eredő elveket 

 adja elő. Társas élettanában előadja elsőben a' házi él ef philosophiáját; 

 polgári élettanábati a' jogtan' és politica elveit. Végre vallási , vagy egy- 

 házi élettanában a' cultus, és egyház' philosophiáját, miknek egyezmény- 



