62 A MAGYAR TDD. TÁBSASÁg' ÉRTEKEZÉSEI. 



I)cii kell lenniok nemcsak az észvallás' és tiszta morál' általános elvei- 

 vel , hanem a' status' czéljaival is. Uerckcsztésűl tanúsítja azt , hogy • 

 philosophia, vallás és politica egy , és azon észfölség' képviselői; harmó- 

 niában kell tehát nekik lenni egymással, nielly egyezmény' életbe lép- 

 tetése, az ellenkezetek' elhárítása, ideálja a társas életnek. 



T. Társaság! ez rövid vonalniakban a' harmonistica alaprajza, 

 melly ha nagyobb észerő, és tudomány által, mint az enyém lehet el- 

 szigetelt helyzetemben , kifejlik : ügy vélem , képes leend a' philosophiát 

 mostani aljas helyzetéből kiemelni, és kedves magyarjainkkal is meg- 

 kedveltetni. Reményre deríti szívemet e' tárg5'ban a' magyar jellemnek 

 meggondolása, mellynek két fő vonása van, úgymint : eló'szítr gyakor- 

 lati, és így életirányű; másodszor szabadsdgszellem, melly nem hódol sem 

 a' tekintetnek, annálinkább az Önkénynek, hanem saját belátásának. Ez 

 tehát elismeri az észfölséget, mellynek sajátja, sőt jutalma az onállás. 

 Tanúságot teszen erről azon szabad nemzethez illő helyhatósági alkat , 

 mellyben élünk; az önkormány, melly dicsekedésünk; polgári történet- 

 írásunk, melly a' sötét században is arany bullát, az angol Magna 

 chartához hasonlót létesített; a' XVII-dik században pedig clódink nyil- 

 A'áníták, hogy: „Készebbek lesznek az ázsiai kietlenekre visszatérni, 

 mint önkormányukról lemondani." 



Hogy a' magyar az élettudománynak barátja , megtetszik abból , 

 mit ama' híres franczia philosophus, Bayle Péter, ismeretes Dictionariu- 

 mában följegyzett nemzetünkről. Alig vetközteté ki De la Ramé franczia 

 bölcselő a' philosophiát iskolai poros ruhájából, élctirányt tűzvén ki an- 

 nak : legott szenvedélyesen megkedvelek őt a' magyarok, és a' tudós 

 Dudics ugyan őtet Krakóba híva meg, János királyunk pedig Gyulafe- 

 jérvárra, tanítónak; de Ramus mindkét hivatalt mellőzé*). 



Mi magyarok eddig is nagy kárát vallottuk annak, hogy nem- 

 zetiségünkből, és saját jellemünkből keletkezett önálló philosophiával 

 nem bírtunk. Mert elsőben az élettudomány' dolga, nagy eszméket ter- 



*) Dict. kist. et crit, art. Ramus. Ab Andrea Duditio , iinperaloris legato , Cracoviam 



est invitatus Joannes, Rex Pannóniáé, Albae Juliae .idiuinislrandap 



iiiagna proposifa niercede praeficere voluit, et chirographo regio obsignavit. Ba- 

 nosiiis, in Vila P. Ram?', p. 9. 



