TŐHVÉNYEINK 'I'íÍRTÉNETE AZ ÁRl'ÁDOK ALATT. 65 



IV. 

 TÖRVÉNYEINK' TÖIITÉNETE 



ORSZÁGUNK' KELETKEZTÉTŐL AZ ÁRPÁDOK' KIHALTÁIG. 



NYOMOZTA 

 SZLEMENICS PÁLr. t. 



I. A fejedelmi rezérekről 889-íÍ. évtől 997-í/. érig. 

 1. §. A' törvényhozásnak első nyomdoka eleinknél. 



Azon polgári társaság , mellyben most nemzetünk él , kezdetét 

 azon szövetségtől vévén, mellyet hazánk' torténetiratainak tanúsága sze- 

 rint a' hét magyar vezérek, mint ugyanannyi népség' fejei, új honszer- 

 zés végett egymás közt kötöttek , törvényeinknek nyomdokait csak ezen 

 időnél kezdve fogom keresni. 



Törvények némi nyomaira eleinknél tüstént Európa' határainál 

 megjelenésök' korában akadunk. Bölcs Leo, napkeleti császár, tudniillik 

 a' Hadi fortélyról írt könyvében vitéz eleinkről , kikről több helyett 's 

 néha dicsőséges említést is teszen , már akkor megjegyzi : hogy más nem- 

 zetekkel kötött frigyeiket megtartani , 's gonosztevőiket kemény bünte- 

 téssel fenyíteni , nálok divatozó szokás volt. Az eldődeink általi törvény- 

 hozásnak első világos nyoma mindazáltal csak az első közfejedelem' vá- 

 lasztásakor tűnik elő. Akkor t. i. Béla király' névtelen jegyzőjének ") ta- 

 núsága szerint megválasztatván a' közfejedelem, — ki ő szerinte ugyan 

 Almos , bíborban született Konstantin szerint pedig '') Almos vezér' fia , 



*) Lásd „De septem primis Ducib<is Hungáriáé" czimű munkájának 5-d. czikkét. 



■■) De admin. Iniper. 38-d. fejezet. 



M. T. T. ÉVK. AT[. 2. 9 



