TÖKVÉNYEINK TÖllTJCNETE AZ AHi'ÁD(.K Ar.ATT. 69 



ve lón. — És val('(l»aii Bóla király' névtelen jegyzője a' lő rendbelieket 

 a' vitézekkel elleiitételhen veszi, 's amazokat Pri'mateseknek, ezeket 

 Mileseknck ") nevezi. De jogaikra nézve is amazoknak fennebb polgári 

 állást tulajdonít. Kiviláglik ez azon túl, hogy a' fejedelmi lierczeget 

 mindenkor elókelóivel, P/-e>«a/cscivel munkáltatja, türténetiratának 40-d. 

 és 53-d. czikkeiból; mellyek küzól az elsőben ugyan előterjeszti, liogy 

 a' Gemelsen erdőnél tartott gyűlésben elhatároztatott légyen, mikép le- 

 gyenek kötelesek szolgálni a' berezegnek és fő embereinek, a' másodikban 

 pedig csupán a' Primatesekriil mondja azt , hogy Zoltán' tizenhárom éves 

 korában közakarattal némellyeket a' fejedelem alatt országkormányzás- 

 ra és igazságszolgáltatásra, másokat pedig seregvezérlésre rendeltek. 



4) Az eskünek negyedik állama volt : hogy ha ki maradékaik 

 közöl hiíségtelen lenne a' berezegi személy iránt, és viszálkodást esz- 

 közlene a' fejedelem és rokonai között, a' vétkesnek vére ontassék, 

 miképen az 6 vérök ontaték az esküben , mellyet letevének Almos ve- 

 zérnek; „Ut siquis de posteris eornm infidelis fleret contra personam 

 ducalem , et discordiam facérét inter Ducem et cognatos suos , sangvis 

 nocentis íunderetur, sicut sangvis eorum fűit fusus in iuramento, qnod 

 fecerunt Almo Duci." — E' törvényből vette eredetét a' felségsértőknek 

 és polgári háborúra ingerlőknek maiglan divatban levő halálbüntetése. 



5) Az eskünek ötödik állama volt: hogy ha ki Almos berezegnek 

 és más fő személyeknek utódaik közöl ezen esküjöket , 's rendelkezé- 

 seiket megszegné, száműző átok alatt örökre bűnhődjék ; „Ut siquis de 

 posteris Ducis Almi , et aliarum personarum principalium iuramentum , 

 statuta ipsorum infringere voluerit, anathemati subjaceat in perpetuum." 

 — E' törvény által a' polgári társaságbeli kizárás', és száműzés' bünte- 

 tése rendeltetik arra, ki ezen fejedelem és választó fő személyek kö- 

 zötti szövetségnek határozatait , akár fejedelmi , akár fő személj'utód , 

 megszegni merészlené. És, ligy látszik, e' törvényből vette eredetét ü. 

 András király' aranybullája' 3 I-d. czikkelyének szabad ellentállás' jogá- 

 ról szóló záradéka. 



Régi történetiróink , Béla' névtelen jegyzőjén kivűl, az itt érdek- 

 lett közfejedelem- választásról, és akkor hozott sarkalatos törvények- 



«) 52 és 53. ez. 



