80 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



A' 2 I-d. fejezet , hogy senki más' fegyveresét ura' elhagyására 

 ae csalogassa. 



A' 22-d. fejezet , hogy a' jövevény befogadóját, míg ez őtet ígé- 

 rete szerint táplálja, el ne hagyja. 



A' 23-d. fejezet , hogy ha ki valamelly lirnak szökevény katonája 

 vagy szolgája' visszavitele végett küldött követét megverné , tíz tinóval 

 bűnhődjék. — ■ E' három törvényczikkből kitetszik , hogy a' magános 

 uraknak fegyvereseik és jövevényeik nekiek örökre ugyan lekötve .lem 

 \ oltak ; elszökni mindazáltal , vagyis kötött szövetségeik' megszegésével 

 eltávozni t('»lök , tilalmas volt. 



A' 2'l-(\. fejezet , hogy az özvegy, ha férje' gyermekeinek táplá- 

 lását magára vállalja, annak jószágait megtarthassa, 's ó'tet senki más 

 házasságra ne kényszeríthesse ; ha mindazáltal újra férjhez menvén, ár- 

 váit elhagyná, azoknak vagyonából az illcndó' ruházaton túl semmit ma- 

 gának ne tulajdonítson. Továbbá hogy a' gyermektelen özvegy, ha öz- 

 vegységben maradni ígérkezik, szinte tartsa meg férjének minden va- 

 gyonait egész élete' fogytáig , halála után mindazonáltal azok férje 

 szülőire 's rokonira, és ezek nem levén, királyra szálljanak. — E' tör- 

 vény tanúsítja, hogy az ügy nevezett özvegyi jog, mellynél fogva az 

 özvegy férje' vagyonából illendő' lakást, táplálást, és kiházasitást kö- 

 vetelhet , valamint szinte a' szülőknek és rokonoknak j sőt a' királyi 

 fiscusnak magonszakadási örökösödése is már sz. István alatt divatozának. 



A' '15-d. fejezet , hogy a' ki leányt szülői engedelem nélkül hit- 

 vesül elragad, a' fegyveres ugyan tíz, a' szegény pedig öt tinóval bűnhőd- 

 jék, habár később szülőivel kibékült volna is. 



A' 26-(i. fejezet , melly a' más' szolgaleányával bujálkodót első 

 és második tettéért megnyiretni , harmadikért pedig , ha magát meg nem 

 válthatná , szolgaságra vettetni , és ha a' teherbe esett leány szülés köz- 

 ben meghalna, más szolgaleánynyal megváltatni parancsolja. Ugyan e' tör- 

 vény a' bujálkodó szolgát mindenkor hajlenyiréssel büntetni , és ha a' 

 leáu} szülés alatt meghalt, eladatni rendeli, 's ára' felét a' szolgaleány' 

 urának kártérítésül tulajdonítja. 



.-j, A' 27 -A. fejezet , hogy ha szabad ember más' szolgaleányát urá- 



nak tudta nélkül feleségül veszi , örökös szolgaságba essék. 



