160 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



A' király' itélőudvari grdQáról szőlő 9-d. ágazathoz hozzá adatik , 

 hogy sokan megkárosítatván hamis pristáldok által , azoknak idézésük és 

 tanuságtételük máskép érvényes ne legyen, mintsem ha magokat a' me- 

 gye' püspökének vagy a' káptalannak, és csekélyebb ügyekben a' szom- 

 széd kolostornak vagy conventnek tanúsága által igazolják, cs hogy sen- 

 ki pristáldot magánál egy 's két évig, szóval tovább ne tartóztathasson, 

 mint azon ügynek elitéléséig, mellyre őtet magának kikérte. — És ezen 

 ágazat okozá azon türvényszokásnak keletkezését, mellynél fogvást azu- 

 tán az idézésekben , végrehajtásokban, iktatásokban, 's határjárásokban 

 a' pristáldhoz, vagyis a' király vagy birő' emberéhez, ki a' pristáldokről 

 szóltomban előadott okleveleknek tanúsága szerint előbb az illyetén el- 

 járásokat rendszerint egyedül végezé, elejéntén ugyan többnyire, idő" jár- 

 tával pedig általánosan egy káptalani vagy hiteles conventi bizonyság is 

 csatoltatnék, a' mint ezt II. Andrásnak és FV. Bélának számos okleveleik 

 tanúsítják. — Nem lészen továbbá érdektelen itt azt is megjegyezni, hogy 

 jóllehet a' királyi itélőudvar' grófjának helyetteséről , vagyis a' királyi 

 itélóudvar* albirájárol. Vice Júdea; Ciiriae vei Aulae Regiae, sem az arany 

 bullának itt érdeklett 9-d. ágazatih?i\\, sem ezen szabadságlevélben em- 

 lítés nem tétetik, mindazáltal e' korban valamint alnádor, úgy királyi 

 itélőudvari albiró is, ki a' király' curiájában annak rendes birája 's grófja 

 helyett biráskodék, már létezett, vagy legalább e' kortájban keletke- 

 zett; a' -mint ezt Miklós királyi udvari albirónak két' 12.38-ki, és egy 

 1239-ki, következőleg IV. Béla' országlása' első éveiben költ itélőlevelei 

 ') eléggé kivívják. 



A' 11-d. «g-«a;aí oda módosítatik , hogy a' nemes jövevények, ha 

 nem akarnak lakosok lenni , méltóságokra ne emeltessenek. 



A' 12-d. ágazathoz hozzá adatik, hogy a' tolvajoknak vagy rablók- 

 nak feleségeik és gyermekeik férjük vagy atyjok' gonosz tetteiért el ne 

 adassanak. 



A' 2 I-d. ágazat oda változtatik, hogy a' király az őtet hajdantől 

 illető húszadon kívül tizedet ne vegyen. 



A' 24-d. ágazat oda. módosítcitik , hogy pénztári, sóházi, és más- 

 féle köz hivatalokra zsidók és szerecsenek ne alkalmaztassanak. 



Fejér, Oklgy. IV. köt. I. dar. 142, 143, és 151. II. 



