218 a' magyar tud. társaság' értekezései. 



birságába marasztaltatik; a' birák vagy embereik birtokát ki ne foszthas- 

 sák, hanem jőszágaiiiak egy részét, a' birság' erejéhez képest, azon 12 

 nemesnek egyike ehítt a' birő és ellenfél' számára elfoglalván , azt 

 minden pusztítás nélkül, egyedül jövedelmei' bevétele mellett mind ad- 

 dig bírják, míg a' birtít és ellenfelét a' király' bárdinak határozata sze- 

 rint teljesen ki nem elégíti. És ugyanezen mddot parancsolja a' tör- 

 vény minden kisebb bírságokra nézve is a' bírák , sót a' kamara-nyere- 

 séget kirendelt határnapon le nem fizető nemesekre nézve , kiknek bir- 

 toka ezen okból egy vagy két esküdt nemes' jelenlétében szinte elfoglal- 

 tathaték, a' királyi kamarának gróQa által is megtartatni. 



c) Hogy az illyen fenyítő perekben a' király' itélőud varában, Cu- 

 ria Regia, a' nádor, országbirája, vagy más rendes birák által kiadott 

 minden bírói levelek azon 12 esküdt nemes' jelenlétében a' helyettes 

 gróf, Vice-Comes, székénél tétessenek le. 



d) Hogy az esküdt nemesek a' vádlott által akárhány eskütárs- 

 sal letett esküért rajta negyven dénárnál többet ne vehessenek. 



e) Hogy a' király hatalmaskodás, alaptalan vád, calitm/iía,'s más 

 illy sértések' eseteiben csak az ellenfélnek , és a' véletlenül történt em- 

 berölés' esetében a' meggyilkolt ember' rokonainak bírói határozat sze- 

 rinti kielégítetése után adhasson kegyelmet; a' szántszándékos emberö- 

 lőnek pedig, testvérei vagy atyafiai' akaratja nélkül, épen meg ne ke- 

 gyelmezzen, hanem a' gyilkos, ha kézre kerül, fejét veszsze, ha pedig 

 megszökik, jószágai foglaltassanak el; jelesen a' rokongyilkosnak tulaj- 

 don jöszágrésze, a' még osztatlan jószágokból ót illető részt is oda 

 értvén, örökösen a' meggyilkoltnak gyermekeire és maradékaira szálljon. 



f) Hogy ha valamelly nemes másnak holmiját, nemnemes' la- 

 kán vagy belső birtokán, hanem mezőn vagy a' helységen kívül erő- 

 itatalommal elfoglalja, az elfoglalt vagyon' tízszeres árába marasztaltas 

 sék, és e' birságnak a' kár' megtérítését tiíl haladó része a biró és ellen- 

 fél között úgy osztassék fel , hogy annak egész felét a' megsértett fél, 

 másik felének két harmadát a' biró, egy harmadát az egyéb megbán- 

 tottak kapják. Ha pedig a' bűnös marasztaltatásának lefizetésére elég- 

 telen volna, befogatván, a' bárók' határozata szerint bűnhődjék. — E' 

 törvényből kiviláglik , hogy a' kisebb hatalmaskodás' büntetése e' kor- 

 ban is különbözött a' czégéresétől. 



