230 a' magyar tüd. társaság' értekezései. 



kek tájt- és szanikő- részekkel, mcllyek csészeként elkülünözve a' 

 gyöngykó' kifejlődését nagy részint cszküzlütték és az azokbani kültíiib- 

 féle változások a' természetbiívár' figyelmét nagy tekintetben magokra 

 vonják. 



Szántőtnl nyugatnak találtatik a' hatalmas fehér Alsó nevű kőbánya, 

 melly kápráztató fehér tajtkő- részekkel telt agyagkóbol áll, melly né- 

 melly részben berezeg Bretzenheim telkebányai porczelán - gyárába 

 anyagot szolgáltat. Ezen nevezetes telepnek felső rétegei hullámosak. 

 A' szikla egyenesen fölfelé emelkedik, roppant nagyságú türzsOkükbcn , 

 áll pedig világos szürke szarukőból, melly agyagkővé változik. A' hol 

 tajtkő harapódzott be, ott az anyag porfir tekintetet vesz fel, olly tész- 

 tával egj'bekeverve , melly az líjjak közt is szétdörzsölhető és talán a' 

 talkkőhöz vagy tiszta agyaghoz számítathatnék. 



Valamint a' szántói fenék , ügy a' Tálya és Mád közti földtér a' 

 liátkán túlival és Szerencs' vidéke fehér, agyagos megkeményedett anyag- 

 ból áll, melly tajtkő - részeket foglal magába és szarukőből számlá- 

 zottnak látszik. Ha a' tajtkő nagyobb mennyiségben fordulna elő, lígy 

 a' kérdéses kő nem számítathatnék tájt- vagy agyag-porfirhoz. Szembetű- 

 nő mindazonáltal a' mezei jegezet egyáltalában! hijánya és annak egy 

 föld-anjagbai általmenetcle, melly márga nemű. E' szerint az épüle- 

 tek és utak' készitéséhez ezen vidék nagy mennyiségű anyagot szolgál- 

 tat; az imént elősorolt kőnemekhez a' szarukő-porfir különböző alak- 

 ban csatlakozik magasb pontokon , szakadatlan sorokban igen érdekes 

 kúp alakii hegyeket képez, és Mádon mint tarka szarukő- torlat mutat- 

 kozik , melly zöld , fehér és vereses kerekded apróbb 's nagyobb töre- 

 dékekből áll. Béka-sóval és mezei jegezettel vegyest, gyakran tajtkőbe 

 megyén által , mellyben csillám igen gyéren fordul elő. Nénielly kő tüs- 

 kökön agyagkőbei általmenetelt vehetni észre, mi a' Hegyalján min- 

 dennapi tünemény. E' tekintetben legnevezetesebb pont, Tokaj és Bo- 

 drog-Keresztúr között a' tokaji hegy lejtöségénél , a' hol központosítva 

 csészeként kifejlett elkülönözések legjelesebben tűnnek elő, mellyek- 

 nek a' gyöngykő' származása nagy részben tulajdonítathatik. Ezen 

 elkülönözések borsó nagyságtól kisded fő nagyságig növekednek. A' 

 gyüngykövet leginkább az abbani obsideán-magvak tűntetik ki, mellyek 

 olly mennyiségűek, hogy az országút' kavicsolására anyagúi szolgálnak. 



