hitelintézetek' befolyása a' nemzeti jólétbe. 239 



Iiozliatjii. De mind ez magában nem elég. Azon erezet, mellyből a' 

 kardlinz aczél készítetik, valamint a' vasat, vagy fát és bársonyt, avagy 

 aranyat, ezüstöt stb., mellyből hüvelye, markolatja alakitatik, a' ter- 

 mészet adta 's czélját az emberi szellem gondolta ki; azonban munka ké- 

 szítette el az aczélt, munka kereste ki 's választotta el az aranyat, ezüs- 

 töt a' természetben hozzá nóitt egyvelegből , munka gyűjtötte a' selymet, 

 és szültte a' bársonyt, munka adott formát a' fának, ezüstnek és arany- 

 nak, munka foglalta a' mondottakat együvé, 's adott az egésznek hasz- 

 nálhatóságot; tehát másili kútfejét a' nemzeti gazdagságnak a' mimka 

 vagyis mesterséges tőke teszi , annyira hogy ez takarékossággal párosiílva 

 sokszor a' természet' külső adományainak hiányát is kipőtolja. — A' ge- 

 nuai , velenczei földbirtok y,o részét sem termi meg a' szükséges élelem- 

 szereknek, Neuvchattel cantonbeliek a' Jura' csekély termékenységű szűk 

 völgyein leginkább óracsinálásnak köszönik jólétöket, p. o. Chanx de 

 Fonds mintegy 500 házzal , ugyanannyi óramivest számlál ; a' brüsseli 

 csipkéhöz, a' florenczi kalaphoz alig kell néhány fillérnyi anyag, 's az 

 ügj'es emberi kéz aranyokat teremt általa; egy festmény, egy kézirat 

 sokszor ezereket hoz be, 's anyagi értékökért alig adunk egy-két fillért. 

 így lesz a' munkásság nemzeteknél is jólét 's gazdagság' kútfejévé, azon 

 kívül hogy mívelt embernek a' munka legkellemesb időtöltése is , mi- 

 dőn csak míveletlen , durva ember talál élvezetet a' henyélésben, és 

 a' munkás ember, 's munkás nép nemcsak jól birja magát, hanem eré- 

 nyes is boldog is. — A' munkának pedig előleg, legalább apródonként 

 már egy kis megtakarított tőkére van szüksége, a' földmívcsnek mar- 

 hákra, gabonatartókra, a' gyártónak gyárakra, gépekre, a' kereskedő- 

 nek pénzre stb. Ezek a' természeti és mesterségesből vegyes tőke. A' 

 munkának továbbá természet szerint czélszeriínek , 's hogy egész nem- 

 zetet boldogíthasson , szabadnak kell lenni, és mindenek fölött gyümöU 

 cselt magának a' munkásnak kell éldelnie. Mert leghatalmasabb ösztön 

 a' munkára — a' minek pedig már sokszor rósz nevét költötték — az ön- 

 érdek, saját és hozzátartozói' érdeke; ebből ered aztán a' nyerészkedé- 

 si szellem, melly az embert az önérdek' legalsóbb fokáról a' becsületér- 

 zés' leginagasb fokára emeli, melly a' természetbúvárt arra kényszeríti, 

 hogy az egyenlítő' hevével és gönczölök' jegével daczoljon, a* tengeri 

 hajóst hogy a' szelekkel, szirtektel harczra szálljon, az építészt hogy 



