250 A MAGYAR TUD. TÁHSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



Mi lesz mind ezekből? A' fentemlített magánosról azon hír terjed 

 el, hogy fényűző, egy-két nyerkémlete — speculatiója — nem is sze- 

 rencsésen sikerűit, 's inie minden, kinek kezében jegyei vannak, megfé- 

 lemlik és siet hozzá beváltatni azokat; a' 100 ezer kész pénz csak ha- 

 mar elfogy , gyára vagy más birtokai ugyan vannak , de ha ezeket áru- 

 ba bocsátja , még jobban elijed a' közönség , azonban nem is olly könnyn 

 eladni mint venni , tehát 10, 20 procentre vészen fel pénzt, ezekkel fi- 

 zet, ezek sem elegendők, birtokaira kerül a' sor, már csak fele áron 

 adattak el, végre fizetni többé nem képes, és a' lekötött — inhypothe- 

 <ált — vagyonért már csak kétségbe esett hátralevő hitelezői — jegyei- 

 nek birtokosai — pörlekednek , szerencsések ha a' kezökben levő jegyek- 

 nek egy harmadát megkaphatják, vagy még kevesebbet. 



Az országhatalmak' papirosairól lássuk csak az éjszakamericaiak 

 és francziák' példáját. — Amazok a' függetlenségi háborúban az úgy ne- 

 vezett Kék-hegyeihez nyugat felé mérhetlen térségeket kötöttek le pa- 

 pir pénzeik' biztosításául , emezek assignatáik' hitele végett a' papság és 

 kivándorlott nemesség' roppant birtokait, nemzeti vagyon név alatt zá- 

 logosították be; 's egyik sem menthette kibocsátott jegyeit értékük' ve- 

 szélyétől, sőt csaknem teljes értéktelenülésétől. — • 1796. évi martiusban 

 7200 francnyi assignatákat lehete kapni egy jó értékű Lajos-aranyért, 

 pedig halálos büntetést is szabtak arra , a' ki el nem veszi ; e' mellett a' 

 ki bizonyos számú jegyeket mutatott elő, mindjárt kihasítottak neki a' 

 mondott nemzeti vagyonból egy részt, de ennek sem volt a' külső és 

 belső háborgások miatt majd semmi értéke. 



Ezek 's több hasonló példák szomorú , de tanulságos iskolául szol- 

 gáltak korunknak. Azon meggyőződés, hogy bankjegyekkel a' csereesz- 

 közt czélszerüleg szaporítani, 's ez által nemcsak a' papiros pénznek 

 okosan számitó kibocsátóját szép nyereségekben részeltetni, hanem más 

 részről a' pénz' szűkén, uzsorákon egész országban segíteni, 's a' pénz- 

 forgást könnyíteni lehet, sőt — miután az ipar, kereskedés és minden- 

 féle munkásság az ujabbi szabad elvek által hasonlíthatlanúl több csere- 

 eszközt azaz pénzt kellékez, mint a' mennyi arany, ezüst a' világon 

 van, — melly pedig a' rabszolgaság' idejében Tintig elegendő volt; — 

 nemcsak, hanem miután némelly bankok, 's különösen a' londoni, né- 



> 



