hitelintézetek' befolyása a' nemzeti jólétre. Íi55 



hiteléért, vagy is adott szava' szentségéért, tehát rényességéért ke^pja 

 a' kamatot. 



Vannak társaságok mellyek jegyeket nem bocsátnak, vagy nem 

 bocsáthatnak ki, hanem bizonyos tokét tevén együvé, ezt közösen úgy 

 kezelik , hogy kamatra mindennek , ki biztosságot nyújthat , pénzt ad- 

 nak , egyszersmind , a' kinek heverő pénze van , azt takarék-pénztárak' 

 módjára, kamatra beveszik, kiadják, 's ekképen ezek mintegy közben- 

 járók a' tőkepénzesek és kölcsönvevők között , nyereségük csak úgy le- 

 het , ha tik kisebb kamatot fizetnek, mint kapnak. — Ha váltókra köl- 

 csönöznek váltóbankok, leszámító -bankok (disconto-bankok), ha egyéb 

 ingóságokra is, kölcsönbankoknak (Leih-bankok), ha fekvő javakra — hi- 

 telzálogokra, — hitelbankok (Hypothecenbank). — Ha ország alakítja, 

 országos, különben magánbankok. A' bankok' több nemét lehet egyben 

 egyesítni, mint a' bajor bankban. Ennyit a' bankokról. 



Hitelintézetekhez tartoznak a' zálogházak, mellyek régebben nion- 

 tes pietatis (monti di pieta) néven, részint mivel a' kamatok tilosak vol- 

 tak , részint hogy az uzsorát korlátolják , mint láttnk , kegyesség' színe 

 alatt alakultak, de utoljára magok űzték az uzsorát. 



A' hitelegyesületek illy formán alakulnak .- Több földbirtokos tár- 

 sulatba áll , kik együttes javaikat a' hitelezőknek mintegy biztosságul le- 

 kötik, melly társulatba mások is folyvást szabadon léphetnek, úgy hogy 

 a' hitelezők nem az egyes javakra adtak pénzt , hanem az egész társiilat' 

 kezességére. Azonban minden egyes jószág csak annyiért, 's annyiban 

 kezeskedik, a' mennyiben a' hitelt használta. Ha valamelyik adós aztán 

 nem fizet, vagy roszúi gazdálkodik, a' társulat zárt vet reá, s az gaz- 

 dálkodik , míg az adósság részben vagy egészben le nem rovatik. Köte- 

 lezvényeik a' közönség' kezében is foroghatnak , ha t. i. a' kamatok pon- 

 tos fizetéséről 's egyebek' teljesítéséről elég biztosságot nyújtanak. — 

 Legnevezetesebbek ezek közt a' siléziaí intézetek. Nem mindenektől tar- 

 tatnak czélirányosokul, mert sokszor a' haszontalan adósság-csinálásra 

 is kedvet adnak a' birtokosnak, hisz' legroszabb esetben sem vesz el jó- 

 szága, hanem legfölebb több év alatt zár alatt tartatik; maga a' zár alatt 

 tartás is nem igen mozdítja elő a' földmivelést, az egésznek igazgatása 

 pedig költséggel jár. — Czélirányosabbnak látszik, ha az adós' javai 

 nemfizetés' esetében árverésre bocsátatnak. Nálunk illy intézetek azért 



