264 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



világ' csaknem minden nemzeteire. És mi történt? Az őra megkondult, 

 és Cicero, Horácz és Virgil' szép nyelvéből szétszakadozott zagyvalék 

 lett, 's maga a' hatalmas, a' nagy, a' büszke római nemzet délibáb- 

 ként elenyészett a' földnek színéről. Bájt és erőt, hajlékonyságot és 

 kellemet kell öntenünk nyelvünkbe, hogy meghassa zengő hangzatával 

 az idegen' íüilét, és mintegy szerelmi érzelem áraszsza el varázskelle- 

 mével a' hon' fiai és lyányai' keblét. Mívelnünk kell tehát a' nyelvet , 

 egyszersmind gondos és éber figyelmünkre méltatnunk, mint legdrágább 

 kincsünket, mint nemzeti létünk' keleti gyöngyét; mert ki nem gondol 

 a' kincscsel, mellyet bír, nem érdemli hogy övé legyen az. Szeretetet, 

 uraim ! szeretetet kell oltanunk a' nemzeti nyelv iránt , már a' gagyogó 

 gyermek' hajlékony szivébe, és nemzet leszünk, magyar nemzet le- 

 szünk , miként még soha nem voltunk. Nem látjuk-e , hogy a' lélek' leg- 

 első miíködéseit szavakkal kifejezni kisértő, a' nyelv' legelső elemeit re- 

 begő gyermek, dajkájához, kitől az első szavakat és szófüzéseket elta- 

 nulta, sokkal inkább vonzódik mint önszülőihez? Vagy igen, látjuk, 

 és mégis csodálkozunk, és mégis zúgolódunk, ha a' nyelv, melly tanácste- 

 remeinkben oUy férfiasan hangzik, ha a' nyelv, melly lelkes költőink' 

 kobzairól olly varázsolólag zeng, elhangzik és elzeng mint a' pusztában 

 kiáltozó' szava , esnem hathat nőink 's lyányaink' bájkörébe, kiket tán 

 mindenné, csak épen magyarokká nem nevelénk. — Kivánhatjuk-e aztán, 

 hogy a' csipke rózsát, és a' kóró figét teremjen? szálljunk lelkünkbe, 

 bizony nem kívánhatjuk ! 



Fő feladatául marad tehát nemzetiségünkkel egybeforradt nyel- 

 vünk' fentartásának sőt terjesztésének: széppé, hajlékonynyá , kelle- 

 messé tenni azt, 's így szeretetet gerjeszteni iránta, nemcsak minma- 

 gunk, de az idegen ajkúak' kebelében is. Azonban valamit szépíteni, 

 mielőtt nemszépségeit ismernők, hajlékonyítni , mielőtt feszességeit 

 tudnók, és kellemesítni, mielőtt kellemetlenségeit érzenők, nem lehet. 

 És így legelső leszen a' nyelv körűi teendők' sorában ; szoros vizsgálat 

 alá venni azt alapelemeiben, felbuvárlani alkottatásakori tulajdonságait, 

 és kisérni hűven történeteiben, az előkortól fogva mind mai napiglan. 

 Csak ha a' nyelv' alapelemeit, legkisebb alkotórészeiig, lehetőségig át- 

 vizsgáltuk és ismertük, csak ha alkottatásakori tulajdonságait ellestük, 

 és csak ha magával a' nemzet' életével egygyéolvadt történeteiben gondo- 



