A MAOYAR MVIÍTA TÖRTÉNETÉNEK VÁZLATA. 265 



san kísértük, vethetjük mcj^ biztosiiii a' nyelvinívciés' snilárd alapjait, 

 mikre a' nyelvcsiiiusítás és bővités' épületeit könnyedéii rakhatjuk. Az 

 ismeretes két halotti beszédet összerontsolt tót kiejtésnek tartanok tán 

 még most is, lia a' halhatatlan érdemű Ilévai, több évi fáradhatlan 

 iiyelvvizsgálódásábül merített széles ismerettel, és mély tapintattal nem 

 fogott volna azoknak apró izekre bonczolásához, és nyelvünket a' gyom, 

 melly körülötte hanyagságunk miá már szélesen elterjedt gyökereket 

 kezde verni, rég elnyomja vala, ha uí megfeszített erővel nem kezdett 

 volna hozzá tisztogatásához. És nézzünk széllel: mi volt ő előtte, 's 

 mennyit haladott az ő ideje óta a nyelv, a' nyelvvel az értelmiség és 

 míveltség? mennyi szépségek fejlcdeztek fel az ő szorgalma által el- 

 hintetett magvakból ? Alig birja magát tájékozni, ki a' múlt századi iro- 

 dalmunkból hirtelen a' jelenbe átlép. És valóban nem lehet egy hamar 

 elgondolni, milly sebes léptekkel haladhat még előre nyelvében a' ma- 

 gyar , ha azt a' Révai' fáradatlan szorgalmával fogja fel legkisebb részle- 

 teiben , és az ő buzgó szerelmével szorítja kebléhez köz mint magány 

 éltében. Mert hol a' nyelv a' józan ész és gondolkodási rendszer' szabá- 

 lyaihoz olly csodálatig hű mint a' magyar , ott a' haladás' művei kiszámít- 

 hatlanok. De nem hallgathatok itt el egy szerény óhajtást: bár ne fog- 

 nának a' nyelv' irgalmatlan bonczolásához annak avatatlan papjai. A' 

 nyelvmívelőnek hivatása kell hogy legyen szakmájához , miként van 

 magának a' népnek a' nyelvhez , mellyet a' szerencse' kimagyarázhatlan 

 adományából létével együtt nyert örökül. Innen a' nagy és meglepd 

 különbség sokszor, melly a' népalkotta és némelly hivatlan-faragta szók 

 között látható. A' népnek — eredeti , tiszta népet értek , melly nem- 

 zeti nyelvén kívül mást nem ismer, nem beszél — minden gondolata, 

 minden kifejezése eredeti ; így ha szót alkot , azon természetes nem- 

 zeti ösztönénél fogva alkotja azt, mellyel nyelve' alapelemeit is felta- 

 lálta, azért az illy szón nincsen idegen íz, nincs idegen köntös, de 

 testvérkép beillik az a' többi nemzeti szó' nagy családseregébe. Ellen- 

 ben mi míveltebbek többé vagy kevesbbé romlottak, elkorcsosultak 

 vagyunk nyelvünkben, 's akaratlanul, észrevehetlenül is megszokunk, el- 

 tanulunk egy vagy más szójárást, egy vagy más kifejezést azon idegen 

 nyelvekből, mellyeken míveltségünket nyertük, mellyeken eszméinket 

 szóval vagy írásban gyakrabban előadjuk, 's mellyeket körülöttünk sok- 



M. T. T. ÉVK. VI. 2. 34 



