302 a' magyar tud. társaság' ÉRTEKEZÉSEí. 



hirtohot nyert nemzetségfejek 's más előkelők között rabszolgákul osz- 

 tattak fel '). A' honvédelemre ekképen kötelezett néposztály' egyedei 

 sajátlag az ország' katonái lőnek, annak védelmére mindig készen állni 

 tartozók; ezek őrzék váraikban a' hazát, mellynek védelmére az atel- 

 közi bolgár pnsztitásből merített tapasztalás után több gondot fordíta- 

 nak, mig a' többi szabad nép, rablásvágytől megmételyezve, zsákmá- 

 nyért egész Európát bekalandozá. Ekként már a' vezérek alatt két, 

 alapjában hiilöiibüző , had fejlék ki; egyik, mell3'nek tagjai a' köztársa- 

 ság' fogalmából eredő kötelességként átalánosan, másik, melly ezen ki- 

 vül a' nyert bérbirtokért különösen köteleztetett a' honvédelemre. 



E' két had azonban a' vezérek alatt gyakorlatban még, úgy lát- 

 szik, nem volt elkülünözve; és csak sz. István' honrendező intézkedései, 

 különösen a' kereszténység' terjesztése 's a' birtokviszony' szabályozása 

 által húzatott azok közt az clválaszt(í vonal. A' kereszténység' terjesztése 

 Istvánt népével feszült állásba helyezvén, szükségessé tette a' hadrend- 

 szernek oUy módoni szabályozását, mi szerint abban újításainak végre- 

 hajtására elég erőt 's a' támadható lázadások ellen királyi székének biz- 

 tosítást nyerjen. Egy a' nemzeti hadtői lényegcsen különböző királyi se- 

 reget állíta fel tehát, 's azt a' nemességnek adott, vagy csak biztosított 

 birtoksajátság ') által amattól még inkább elkülünzötte. 



A' várak 's azokhoz tartozott jószágok a' rajtok letelepített nép- 

 pel együtt, mint látók, már a' vezérek alatt is az ország' védelmének 

 mintegy alaptőkéjéül, statusjavakká rendeltettek; mivel azonban azok- 

 nak kormánya állandóul a' nemzetségfejek' kezében maradt , e' várke- 

 rületekben alig volt a' fejedelemnek nagyobb hatalma, mint a' főnemes- 

 ség' sajátképeni örükbirtokaiban. István tehát, kinek honrendező intéz- 

 kedéseiben egyik fő czélja volt, a' monarchiái elvet a' nemzetségfejek' 

 hatalmának rovására kifejteni 's megerősíteni , és a' nemzetnek azáltal 

 nagyobb politicai egységet, a' királyi széknek fényt, erőt, biztosságot 

 adni , a' várszerkezetet lényegesen megváltoztatta , mit pedig benne czél- 



') ,,Tunc Ziihnlsn, et socii sui de incniis terrae ad castruin illiid iiiiihos ordinavernnt 

 servientes, qui nimc civiles vocantur. Et diiiiissis ibi iiiilitibtts, siib qiiodam nobi- 

 lissiino milite, Eciilsu, se longiiis ire praeparaverunt." 



*) Decr. S. Sfephani. Lib. II. Cip. ö. 



