A MAGYAR HONVÉDELEM TÖRTÉNETÍ VÁZLATA. 331 



ha a' sziguru kírál}'' emléke/^etvii akarta vulna magát elébbi kurlátozutt- 

 ságáért megbosszulni. 



Első, miben az egyházi 's világi urak' visszahatása mutatkozott, 

 az országon kivüli táborozás volt, mire őket Mátyás régi szokás és ki- 

 váltságaik ellen kötelezte. Az 1492-ki 18-dik 's következő t. czikkben 

 a' nemesség és papság óvást tőn, hogy az országon kivül jövőben se 

 magok se telekkatonáik ne kényszerítessenek táborozni 's a' derékhad 

 csak akkor szólitassék föl, midőn a' királyi zsoldosok 's a' tiszti bandé- 

 riumok az ellen' visszatorlására elégtelenek. 



Miután Mátyás a' főpapok 's a' királyi szolgálatban lévő főneme- 

 sek' saját zászlóaljait is reászorltotta (1459: 4.) az országon kivűli tá- 

 borozásra, igen érdekében feküdt, hogy a' nemesek közöl is minél töb- 

 ben állítsanak föl zászlóaljakat, mit ő részint harczdicsősége , részint a' 

 zászlós urak iránti kedvezései által létre is hozott; más részről, miután 

 a' zászlósok' hadosztályához tartozók azon kiváltsággal birának , mi sze- 

 rint a' vármegyei hatóság alól a' hadügyben kimentettek, és a' jobbá- 

 gyoktól a' telekkatonaság' zsoldjaira szedett adó is általok kezeltetett, 

 magok a' hatalmasabb nemesek is, Idknck jószágaihoz különben bandé- 

 riumok kapcsolva nem voltak, azaz, kiknek jószágain egyedül tábo- 

 rozásra kötelezett birtokos szabadok nem laktak, alacsonylani kezdek 

 számosabb telekkatonáikat az illető vármegyéhez állítani , hanem rang- 

 's elsőségvágyból, mit más részről a' király is ápolt, a' főnemesek' 

 bandériumaihoz törekedtek azokat kapcsolni. A' köznemességet ez, mi 

 által a' megyei zászlóaljak megcsökkentek, 's a' rablások és garázdálko- 

 dásoknak tágas tér nyittatott, visszahatásra tüzelé; és igy lőn, hogy 

 1492 óta e' rendetlenség' eligazítását több törvények fogták czélul. Mind- 

 járt az ezen évi 20-dik és 21-dik törvényczikkclyben rendeltetik, hogy 

 a' főpapokon, az ország' zászlósain, és az örökös szabad grófoio/i ki- 

 vül minden más nemes a' vármegyéhez állítsa telekkatonáit. Az 1498-ki 

 20-dik és következő törvényczikkek ezt még világosabban meghatározzák, 

 's a' főrendeket , kik „az egyháziakkal 's a' királyi zászlós tisztekkel job- 

 bágyaik' száma' arányában (minden 36 telek után egy vitézzel) táboroz- 

 ni kötelesek", névszerint elszámlálja; az 1500-ki 21-dik törvény czikk 

 végre az idézett törvények' pontos megtartását sürgetvén, a' nemesek 



42* 



