362 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



volna a' katonaság és adrf' mennnyiségének kivetésében ; mert hiszen 

 ettől, minden katonában magát fosztván meg pár munkás kéztől, ön- 

 érdeke tiltá. Arra mindazáltal mődot nyiijtott e' rendszer' határozat- 

 lansága hogy, midőn e' vagyoni érdekével személyes érdeke jött ellen- 

 tétbe, ezt amannak elébe tegye; azaz: hogy nagyobb szükség' idején 

 is, midőn a' régi rendszer' szabályai szerint részleges, sőt talán közön- 

 séges fölkelést kell vala határoznia, e' személyes szolgálatát most egé- 

 szen a' parasztság' rovására írhatta; 's igy tágas tér nyilt a' nemesi 

 fölkelés' mellőzésére, mit még az is lehetőbbé tőn, hogy a' török ki- 

 űzetvén, a' határszélek' <>rizetére egy sajátnemű bérbirtokos katonaság 

 állítatott fel, az Adriától egész Bukovináig, a' török' váratlan becsapá- 

 sainak meggátolására; minek következtében a' parasztságból összeírt 

 katonaság nem a' várak' védelmére osztatott szélyel (néhány belföldit 

 kivéve) mint hajdan az állandó lovagok, hanem az egész had ott, hol 

 a' szükség kivánta, 's az országon kivül is együtt táborozhatott. Né- 

 melly rendkívüli esetekben például 1717-ben, midőn az Erdélyen keresz- 

 tül betört tatár kalandorok' pusztításait csak rögtöni fölkelés gátolhatta 

 meg, és 1741-ben, midőn a' veszélyhez még egy virágzó királyhölgy' 

 künyeitől fölizgatott indulatvihar is járult — fölkelt ugyan még a' ne- 

 messég; de ez is volt az utolsó eset, mellyben hatalom- 's erőteljesen 

 ült fel a' magyar nemesség; előtte 's utána pedig, miután nem volt ellen, 

 ki a' hont háborgatná , semmi részt sem vőn a' már állandóvá lett , bé- 

 kében és háborúban egyiránt súlyos hadi teherben. 



Az ado elvét az 1715-ki törvény csak átalánosan mondotta ki, 

 részletesb meghatározását 's alapjának kimutatását az 1723-ki ország- 

 gyűlésnek tűzte ki tárgyául a' kormány; de miután a' rendek annak 

 kívánatára nem hajoltak, a' tárgy' bővebb kidolgozásával a' királyi hely- 

 tartó tanács bízatott volt meg. E' dolgozatban, melly különösen az adó' 

 alapjának kimutatását fogta czélul 's 1727-ben a' megyékkel közölte- 

 tett, valamint a' kivált e' tárgy' eldöntése végett a' következő évben 

 tartott országgyűlésre leküldött királyi előadásokban a' kormány oda 

 nyilvánította kívánságát, hogy a' hadi adó' állandó alapjául a' jobbágytel- 

 kek tűzetnének ki. A' nemesség azonban, kivált Esterházy József és 

 Zichy Ádám' vezérszónoklata szerint a' honvédelemnek még azon, kü- 

 lönben is a' parasztság' tekintetében igen méltányos áldozatot sem akarta 



