366 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



kább összeolvadt. Az 1741-ki és 44-diki fülkelések óta számos nemes 

 szolgált a' seregben , minek nem csak azon tekintetben voltak jó kö- 

 vetkezései, hogy ekként a' nemesség' egy része a' fegyverforgatásban 

 gyakorlott lőn, hanem, mi még fontosabb eredmény vala, arra nézve 

 is, hogy a' katonai rendnek a' polgáritól élesebb elkülönzése, mi kü- 

 lönben az állandó hadaknak , mellyekben a' katona rendjéhez örökösen 

 lekötve van, természetes következése, némileg meggátoltatott. A' 

 nemes iQaknak katonai szolgálatra édesgetése indította kivált Mária 

 Thereziát a' váczi, úgynevezett Theresianum ncAeló' intézetnek is fel- 

 állitására. 



Az állandó nagy sereg azonban mind érezhetőbben terhelte a' 

 királyi kincstárt; ezenkívül még az adórendszer sem volt eléggé biztos 

 alapokra állítva. 1729-tó'l fogva Magyarország — az élelemszolgáltatási 

 veszteséget be nem számítva — évenként 2,500,000 forintot fizetett hadi 

 költségül. Ennek fölemelése volt az 1751-diki országgyűlés' összehl- 

 vatásának legfőbb tárgya. A' kormány 1,200,000 forinttal kívánta az 

 adót nagyobbítatni; a' rendek azonban a' kiviteli kereskedésnek a' magas 

 vámok miatti pangását, a' katonaságnak ingyen adatni szokott előfoga- 

 tok' költséges voltát 's az élelemszolgáltatási veszteséget, mik az adózó 

 népet már is igen elszegényítenék , adván okul , a' kormány' kívána- 

 tára nem állottak; több rendű sürgetések és hosszas viták után végre 

 mégis 700,000 forinttal emeltetett fel a' hadi adó, de olly feltétel alatt: 

 hogy a' parasztságnak az ország' védelmére 's katonai szállításokra ed- 

 dig ingyen adott kézmunkái 's előfogatai azontúl megszűnjenek E' ha- 

 tárzat azonban törvénykönyvbe nem íratott. 



A' hét éves háború Magyarországot nem érdeklette ugyan egye- 

 nesen , de következéseiben mégis igen fontos volt annak hatása a' hon- 

 védelem' tárgyára. Nem említem azt, hogy mindjárt annak elején több 

 előkelő magyar családok számos lovag csapatokat önkényt küldöttek 

 a' királyi seregbe; mellőzöm, hogy Ferencz császár, a' királyné' férje 

 magyar jószágaibői , Batthyáni Ferencz a* jászokból egy egy egész ez- 

 redet alkottanak ; a' vármegyék és városok pedig a' királynénak 1756-ki 

 octob. 11-kén kelt felszólítására országgyűlésen kívül minden telektől 

 egy vitézt, két évvel később pedig nem kulcs szerint, hanem átalános 



